This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document C2006/313E/03
MINUTES#Wednesday 25 October 2006
PROTOKOLL
Kolmapäev, 25. oktoober 2006
PROTOKOLL
Kolmapäev, 25. oktoober 2006
ELT C 313E, 20.12.2006, p. 132–279
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
20.12.2006 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
CE 313/132 |
PROTOKOLL
(2006/C 313 E/03)
ISTUNGI LÄBIVIIMISE KORD
ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES
president
1. Istungi algus
Istung algas kell 09.05.
2. Fraktsioonide koosseis
Paweł Bartłomiej Piskorski ühines ALDE fraktsiooniga alates 23.10.2006.
3. Rahuprotsess Hispaanias (arutelu)
Nõukogu ja komisjoni avaldused: Rahuprotsess Hispaanias
Paula Lehtomäki (nõukogu eesistuja) ja Franco Frattini (komisjoni asepresident) esinesid avaldustega.
Sõna võtsid Hans-Gert Poettering fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel, Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel, Brian Crowley fraktsiooni UEN nimel, Jens-Peter Bonde fraktsiooni IND/DEM nimel, ja James Hugh Allister (fraktsioonilise kuuluvuseta).
Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:
— |
Françoise Grossetête fraktsiooni PPE-DE nimel Hispaania rahuprotsessi kohta (B6-0526/2006); |
— |
Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Monica Frassoni ja Daniel Cohn-Bendit fraktsiooni Verts/ALE nimel, Francis Wurtz fraktsiooni GUE/NGL nimel Hispaania rahuprotsessi kohta (B6-0527/2006). |
Arutelu lõpetati.
Hääletus: 25.10.2006 protokolli punkt 6.1.
4. Riigi- ja valitsusjuhtide mitteametliku kohtumise tulemused (Lahti, 20. oktoober 2006) (arutelu)
Euroopa Ülemkogu aruanne ja komisjoni avaldus: Riigi- ja valitsusjuhtide mitteametliku kohtumise tulemused (Lahti, 20.oktoober 2006)
Matti Vanhanen (nõukogu eesistuja) tutvustas Euroopa Ülemkogu aruannet.
José Manuel Barroso (komisjoni president) esines avaldusega
Sõna võtsid Ville Itälä fraktsiooni PPE-DE nimel, Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, Graham Watson fraktsiooni ALDE nimel, Monica Frassoni fraktsiooni Verts/ALE nimel, ja Esko Seppänen fraktsiooni GUE/NGL nimel.
ISTUNGI JUHATAJA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI
asepresident
Sõna võtsid Brian Crowley fraktsiooni UEN nimel, Godfrey Bloom fraktsiooni IND/DEM nimel, Ryszard Czarnecki (fraktsioonilise kuuluvuseta), Camiel Eurlings, Hannes Swoboda, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Claude Turmes, Ilda Figueiredo, Mirosław Mariusz Piotrowski ja Mario Borghezio.
ISTUNGI JUHATAJA: Pierre MOSCOVICI
asepresident
Sõna võtsid Timothy Kirkhope, Robert Goebbels, Lena Ek, Milan Horáček, Kyriacos Triantaphyllides, Inese Vaidere, Georgios Karatzaferis, Philip Claeys, Margie Sudre, Riitta Myller, Anneli Jäätteenmäki, Georgios Toussas, Guntars Krasts, Francisco José Millán Mon, Martine Roure, Henrik Lax, Herbert Reul, Csaba Sándor Tabajdi, Šarūnas Birutis, Jacek Protasiewicz, Stavros Lambrinidis, Alexander Lambsdorff, Piia-Noora Kauppi, Nicola Zingaretti, Nikolaos Vakalis, Andres Tarand, Josef Zieleniec, Bernard Poignant, Rihards Pīks, Matti Vanhanen ja José Manuel Barroso.
Küsimuse arutelu lõpetati.
(Istung katkestati kell 12.00 enne pidulikku istungit ja jätkus kell 12.05.)
ISTUNGI JUHATAJA: Josep BORRELL FONTELLES
president
5. Pidulik istung - Ungari
Kell 12.05 kuni 12.25 toimus parlamendi pidulik istung Ungari Vabariigi presidendi László Sólyomi visiidi puhul.
6. Hääletused
Hääletuste üksikasjalikud tulemused (muudatusettepanekud, eraldi ja osade kaupa hääletused jne) on esitatud protokolli lisas “Hääletuste tulemused”.
Sõna võtsid Gérard Onesta, kes soovis, et hääletus algaks etteteatatud ajal, s.t kell 12.30, Ignasi Guardans Cambó, Josu Ortuondo Larrea, kes mõlemad toetasid seda taotlust, ja Véronique De Keyser tehnilises küsimuses.
6.1. Rahuprotsess Hispaanias (hääletus)
Resolutsiooni ettepanekud B6-0526/2006 ja B6-0527/2006/rev
(antud häälte enamus)
(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 1)
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK B6-0526/2006
Tagasi lükatud
Sõna võtsid:
— |
Cristiana Muscardini, kes teatas, et resolutsiooni ettepaneku viimane versioon B6-0527/2006/rev ei ole kõikides keeltes kättesaadav ning vastavalt kodukorra artiklitele 136 ja 138 ei saa seda seetõttu hääletusele panna (president vastas, et kõik keeleversioonid on kättesaadavad ja seega võib hääletuse läbi viia); |
— |
Mirosław Mariusz Piotrowski, kes teatas, et resolutsiooni ettepaneku B6-0526/2006 hääletusel oleks vastavalt hääletusnimekirjale pidanud muudatusettepaneku 1 panema kõigepealt hääletusele käetõstmise teel, mitte kohe elektroonilisele hääletusele, nagu seda tehti, ning seejärel panema resolutsiooni ettepaneku nimelisele hääletusele; |
— |
Alejo Vidal-Quadras, kes toetas Mirosław Mariusz Piotrowski avaldust ja leidis esiteks, et hääletuse läbiviimine viis osasid parlamendiliikmeid eksiteele, ning teiseks, et resolutsiooni ettepaneku viimane versioon B6-0527/2006/rev sisaldab olulisi muudatusi ja kasutatav menetlus ei ole kooskõlas kodukorraga (president vastas, et muudatusettepaneku 1 hääletus ei toimunud nimeliselt, vaid elektrooniliselt, ning et president on pädev kodukorda kohaldama); |
— |
Martin Schulz fraktsiooni PSE nimel, kes leidis, et kodukorrast on kinni peetud ning kutsus presidenti üles hääletust jätkama ja panema resolutsiooni ettepaneku B6-0527/2006/rev hääletusele; |
— |
Avril Doyle, kes märkis võimalikku huvide konflikti presidendi ja hääletuse läbiviimise vahel; |
— |
Ignasi Guardans Cambó, kes täpsustas, et fraktsioon PSE ei ole ainuke resolutsiooni ettepanekule B6-0527/2006/rev alla kirjutanud fraktsioon, vaid tegemist on resolutsiooni ühisettepanekuga; |
— |
Kathy Sinnott, kes teatas, et teda viis hääletuse läbiviimine eksiteele ning seetõttu ei väljendanud ta oma häält soovitud suunas; |
— |
Bogdan Pęk, kes esitas taotluse, et resolutsiooni ettepanek B6-0526/2006 pandaks uuesti hääletusele; |
— |
Daniel Cohn-Bendit, kes väljendas tulist vastuseisu Avril Doyle'i seisukoha suhtes ning palus fraktsiooni PPE-DE esimehel antud küsimuses sõna võtta; |
— |
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, kes avaldas toetust Alejo Vidal-Quadrase seisukohtadele ning tuletas meelde kodukorra artikli 159 lõigete 1 ja 2 sätteid; |
— |
Hans-Gert Poettering fraktsiooni PPE-DE nimel, kes rõhutas, et presidendi väärikus ei ole kahtluse all, kuid leidis, et hääletuse alguses valitses teatav segadus, ning kutsus seetõttu presidenti üles hääletust kordama. |
President teatas, et peab viivitamatult nõu pädevate organitega ning võtab seejärel seisukoha vastavalt kodukorra artikli 166 lõikele 4.
Konsulteerimise järel otsustas president järgmist:
— |
kuna resolutsiooni ettepaneku viimane versioon B6-0527/2006/rev on kättesaadav kõikides keeleversioonides, on see vastuvõetav ja pannakse seetõttu hääletusele; |
— |
kuna resolutsiooni ettepaneku B6-0526/2006 hääletus võis osasid parlamendiliikmeid eksiteele viia, siis korratakse seda hääletust. Sellega asendatakse ja tühistatakse varasem hääletus. |
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK B6-0526/2006
Tagasi lükatud
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK B6-0527/2006/rev
Vastu võetud (P6_TA(2006)0439)
ISTUNGI JUHATAJA: Antonios TRAKATELLIS
asepresident
Sõna võtsid Cristiana Muscardini ja Monica Frassoni, kes mõlemad puudutasid eelnenud hääletuse läbiviimist.
6.2. Euroopa maksekäsumenetlus ***II (hääletus)
Soovitus nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus [07535/3/2006 - C6-0227/2006 - 2004/0055(COD)] - õigusasjade komisjon.
Raportöör: Arlene McCarthy (A6-0316/2006)
(kvalifitseeritud häälteenamus)
(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 2)
NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT
Sõna võttis Paula Lehtomäki (nõukogu eesistuja), kes täpsustas nõukogu seisukohta.
Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2006)0440)
Hääletust puudutavad sõnavõtud:
— |
Enne hääletust tegi Arlene McCarthy (raportöör) ettepaneku panna kõigepealt hääletusele muudatusettepanek 4. |
6.3. Programm “Aktiivsed noored” (2007-2013) ***II (hääletus)
Soovitus nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse programm “Aktiivsed noored” perioodiks 2007-2013 [06236/3/2006 - C6-0273/2006 - 2004/0152(COD)] - kultuuri- ja hariduskomisjon.
Raportöör: Lissy Gröner (A6-0341/2006)
(kvalifitseeritud häälteenamus)
(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 3)
NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT
Heaks kiidetud (P6_TA(2006)0441)
6.4. Integreeritud tegevusprogramm elukestva õppe alal ***II (hääletus)
Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse integreeritud tegevusprogramm elukestva õppe alal [06237/3/2006 - C6-0274/2006 - 2004/0153(COD)] - kultuuri- ja hariduskomisjon.
Raportöör: Doris Pack (A6-0344/2006)
(kvalifitseeritud häälteenamus)
(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 4)
NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT
Heaks kiidetud (P6_TA(2006)0442)
6.5. Programm “Kodanike Euroopa” (2007-2013) ***II (hääletus)
Soovitus teisele lugemisele nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007-2013 programm “Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust [09575/1/2006 - C6-0316/2006 - 2005/0041(COD)] - kultuuri- ja hariduskomisjon.
Raportöör: Hannu Takkula (A6-0342/2006)
(kvalifitseeritud häälteenamus)
(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 5)
NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT
Muudetud kujul heaks kiidetud (P6_TA(2006)0443)
6.6. Perfluorooktaansulfonaatide turustamise ja kasutamise piirangud ***I (hääletus)
Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse perfluorooktaansulfonaatide turustamise ja kasutamise piiranguid (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ muutmine) [KOM(2005)0618 - C6-0418/2005 - 2005/0244(COD)] - keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon.
Raportöör: Carl Schlyter (A6-0251/2006)
(antud häälte enamus)
(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 6)
EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK
Vastu võetud koos muudatustega (P6_TA(2006)0444)
ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
Vastu võetud (P6_TA(2006)0444)
6.7. SIS II loomine, toimimine ja kasutamine (määrus) ***I (hääletus)
Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomise, toimimise ja kasutamise kohta [KOM(2005)0236 - C6-0174/2005 - 2005/0106(COD)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
Raportöör: Carlos Coelho (A6-0355/2006)
(antud häälte enamus)
(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 7)
EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK
Sõna võttis Paula Lehtomäki (nõukogu eesistuja), kes täpsustas nõukogu seisukohta.
Vastu võetud (P6_TA(2006)0445)
ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
Vastu võetud (P6_TA(2006)0445)
6.8. Sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääs SIS II-le ***I (hääletus)
Raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) [KOM(2005)0237 - C6-0175/2005 - 2005/0104(COD)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
Raportöör: Carlos Coelho (A6-0354/2006)
(antud häälte enamus)
(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 8)
EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK
Vastu võetud (P6_TA(2006)0446)
ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
Vastu võetud (P6_TA(2006)0446)
Hääletust puudutavad sõnavõtud
— |
enne hääletust Carlos Coelho (raportöör). |
6.9. SIS II loomine, toimimine ja kasutamine (otsus) * (hääletus)
Raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomise, toimimise ja kasutamise kohta [KOM(2005)0230 - C6-0301/2005 - 2005/0103(CNS)] - kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon.
Raportöör: Carlos Coelho (A6-0353/2006)
(antud häälte enamus)
(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 9)
EUROOPA KOMISJONI ETTEPANEK
Vastu võetud (P6_TA(2006)0447)
ÕIGUSLOOMEGA SEOTUD RESOLUTSIOONI PROJEKT
Vastu võetud (P6_TA(2006)0447)
6.10. Euroopa Liidu ja Venemaa vahelised suhted ajakirjanik Anna Politkovskaja mõrva järel (hääletus)
Resolutsiooni ettepanekud B6-0531/2006, B6-0532/2006, B6-0533/2006, B6-0534/2006, B6-0535/2006 ja B6-0536/2006
(antud häälte enamus)
(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 10)
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK RC-B6-0531/2006
(asendades B6-0531/2006, B6-0532/2006, B6-0533/2006, B6-0534/2006, B6-0535/2006 ja B6-0536/2006):
mille esitasid järgmised parlamendiliikmed:
— |
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Camiel Eurlings ja Tunne Kelam fraktsiooni PPE-DE nimel; |
— |
Jan Marinus Wiersma ja Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel; |
— |
Marielle De Sarnez ja Margarita Starkevičiūtė fraktsiooni ALDE nimel; |
— |
Daniel Cohn-Bendit, Hélène Flautre ja Bart Staes fraktsiooni Verts/ALE nimel; |
— |
Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel; |
— |
Hanna Foltyn-Kubicka, Inese Vaidere, Guntars Krasts, Konrad Szymański, Michał Tomasz Kamiński ja Adam Jerzy Bielan fraktsiooni UEN nimel. |
Vastu võetud (P6_TA(2006)0448)
6.11. Rinnavähk (hääletus)
Resolutsiooni ettepanek B6-0528/2006
(antud häälte enamus)
(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 11)
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
Vastu võetud (P6_TA(2006)0449)
6.12. Dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ning kaitsemeetmete rakendamine kolmandate riikide poolt (2004) (hääletus)
Raport komisjoni aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühenduse vastu suunatud dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ning kaitsemeetmete rakendamise kohta kolmandate riikide poolt (2004) [2006/2136(INI)] - rahvusvahelise kaubanduse komisjon.
Raportöör: Cristiana Muscardini (A6-0243/2006)
(antud häälte enamus)
(üksikasjalikud hääletustulemused: lisa “Hääletuste tulemused” punkt 12)
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
Vastu võetud (P6_TA(2006)0450)
Hääletust puudutavad sõnavõtud:
— |
enne hääletust Cristiana Muscardini (raportöör). |
7. Selgitused hääletuse kohta
Kirjalikud selgitused hääletuse kohta:
Kodukorra artikli 163 lõike 3 alusel esitatud kirjalikud selgitused hääletuse kohta lisatakse käesoleva istungi stenogrammile.
Suulised selgitused hääletuse kohta:
Rahuprotsess Hispaanias - B6-0526/2006, B6-0527/2006:
— |
Bernat Joan i Marí, Josu Ortuondo Larrea, Gérard Onesta, Raül Romeva i Rueda, Pál Schmitt, Alexander Lambsdorff, Frank Vanhecke, Koenraad Dillen, Jean-Louis Bourlanges isikliku avaldusega eelmise sõnavõtu kohta ja Koenraad Dillen, kes vastas talle, Jean-Louis Bourlanges, Rosa Díez González. |
Raport: Hannu Takkula - A6-0342/2006:
— |
Philip Claeys |
Raportid: Carlos Coelho - A6-0353/2006, A6-0354/2006, A6-0355/2006:
— |
Oldřich Vlasák, Andreas Mölzer |
Raport: Cristiana Muscardini - A6-0243/2006:
— |
Andreas Mölzer |
8. Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused
Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused on toodud veebilehel “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux) / Results of votes (Roll-call votes)” ja lisa “Nimelise hääletuse tulemused” trükiversioonis.
Elektroonilist versiooni veebilehel Europarl ajakohastatakse korrapäraselt kuni kahe nädala jooksul pärast hääletuse toimumise kuupäeva.
Seejärel suletakse hääletuse paranduste nimekiri tõlkimiseks ja Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks.
*
* *
Resolutsiooni ettepanek (B6-0526/2006)
Christine De Veyrac on teatanud, et tema hääletusseade selle resolutsiooni hääletuse ajal ei töötanud.
(Istung katkestati kell 13.40 ja jätkus kell 15.00.)
ISTUNGI JUHATAJA: Ingo FRIEDRICH
asepresident
9. Eelmise istungi protokolli kinnitamine
Christel Schaldemose viibis kohal, kuid tema nime ei ole kohalolijate nimekirja kantud.
Kinnitati eelmise istungi protokoll.
10. Tervitus
Parlamendi nimel tervitas asepresident Moldova Vabariigi valitsuse delegatsiooni liikmeid ning delegatsiooni juhti, majandus- ja kaubandusministrit Igor Dodoni, kes viibisid külaliste loožis.
11. Moldova (Transnistria), Gruusia (Lõuna-Osseetia) (arutelu)
Nõukogu ja komisjoni avaldused: Moldova (Transnistria), Gruusia (Lõuna-Osseetia)
Paula Lehtomäki (nõukogu eesistuja) ja Benita Ferrero-Waldner (komisjoni liige) esinesid avaldustega.
Sõna võtsid Laima Liucija Andrikienė fraktsiooni PPE-DE nimel, Jan Marinus Wiersma fraktsiooni PSE nimel, Jelko Kacin fraktsiooni ALDE nimel, Marie Anne Isler Béguin fraktsiooni Verts/ALE nimel, Helmuth Markov fraktsiooni GUE/NGL nimel, Michał Tomasz Kamiński fraktsiooni UEN nimel, Alessandro Battilocchio (fraktsioonilise kuuluvuseta), Vytautas Landsbergis, Hannes Swoboda, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Elisabeth Schroedter, Konrad Szymański, Bernd Posselt, Marianne Mikko, Tatjana Ždanoka, Inese Vaidere, Tunne Kelam, Zdzisław Zbigniew Podkański, Ryszard Czarnecki, Paula Lehtomäki ja Benita Ferrero-Waldner.
ISTUNGI JUHATAJA: Miroslav OUZKÝ
asepresident
Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:
Moldova (Transnistria)
— |
Helmuth Markov fraktsiooni GUE/NGL nimel Moldova Vabariigi Transnistria piirkonna iseseisvumist käsitleva rahvahääletuse kohta (B6-0539/2006); |
— |
Adam Jerzy Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Michał Tomasz Kamiński, Zdzisław Zbigniew Podkański, Konrad Szymański ja Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk fraktsiooni UEN nimel Transnistria kohta (B6-0540/2006); |
— |
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Laima Liucija Andrikienė, Árpád Duka-Zólyomi, Tunne Kelam ja Vytautas Landsbergis fraktsiooni PPE-DE nimel Moldova (Transnistria) kohta (B6-0541/2006); |
— |
Elisabeth Schroedter fraktsiooni Verts/ALE nimel Transnistria kohta (B6-0546/2006); |
— |
Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda ja Marianne Mikko fraktsiooni PSE nimel Transnistria kohta (B6-0551/2006); |
— |
Annemie Neyts-Uyttebroeck, Henrik Lax ja Ignasi Guardans Cambó fraktsiooni ALDE nimel Moldova (Transnistria) kohta (B6-0552/2006). |
Gruusia (Lõuna-Osseetia)
— |
Vittorio Agnoletto fraktsiooni GUE/NGL nimel olukorra kohta Lõuna-Osseetias (B6-0537/2006) |
— |
Hanna Foltyn-Kubicka, Michał Tomasz Kamiński, Konrad Szymański, Adam Jerzy Bielan, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis, Guntars Krasts, Mogens N.J. Camre fraktsiooni UEN nimel olukorra kohta Lõuna-Osseetias (B6-0538/2006); |
— |
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Charles Tannock, Árpád Duka-Zólyomi, Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis fraktsiooni PPE-DE nimel Lõuna-Osseetia ja Abhaasia kohta ning Gruusia ja Venemaa vahelise kriisi kohta (B6-0542/2006); |
— |
Marie Anne Isler Béguin fraktsiooni Verts/ALE nimel olukorra kohta Lõuna-Osseetias (B6-0547/2006); |
— |
Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda fraktsiooni PSE nimel Gruusia kohta (B6-0550/2006); |
— |
Annemie Neyts-Uyttebroeck, Henrik Lax fraktsiooni ALDE nimel olukorra kohta Gruusias (Lõuna-Osseetia) (B6-0553/2006). |
Arutelu lõpetati.
Hääletus: punkt 6.6 ja 26.10.2006 protokolli punkt 6.7.
12. Mürgiste jäätmete väljavedu Aafrikasse - Keskkonna kriminaalõiguslik kaitse (arutelu)
Nõukogu ja komisjoni avaldused: Mürgiste jäätmete väljavedu Aafrikasse
Suuliselt vastatav küsimus (O-0067/2006), mille esitas(id) Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel nõukogule: Keskkonna kaitsmine: võitlus kuritegevusega, kuriteod ja karistused (B6-0438/2006)
Suuliselt vastatav küsimus (O-0068/2006), mille esitas(id) Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel komisjonile: Keskkonna kaitsmine: võitlus kuritegevusega, kuriteod ja karistused (B6-0439/2006)
Paula Lehtomäki (nõukogu eesistuja) ja Stavros Dimas (komisjoni liige) esinesid avaldustega.
Karl-Heinz Florenz (autor) esitas suuliselt vastatavad küsimused.
Sõna võtsid John Bowis fraktsiooni PPE-DE nimel, Margrietus van den Berg fraktsiooni PSE nimel, Danutė Budreikaitė fraktsiooni ALDE nimel, Carl Schlyter fraktsiooni Verts/ALE nimel, Kartika Tamara Liotard fraktsiooni GUE/NGL nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Andreas Mölzer (fraktsioonilise kuuluvuseta), Marie-Arlette Carlotti, Patrick Louis, Dorette Corbey, Karin Scheele, Evangelia Tzampazi, Ria Oomen-Ruijten, Paula Lehtomäki ja Stavros Dimas.
Mürgiste jäätmete väljavedu Aafrikasse
Kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:
— |
Frithjof Schmidt, Margrete Auken, Marie Anne Isler Béguin, Carl Schlyter ja Sepp Kusstatscher fraktsiooni Verts/ALE nimel mürgiste jäätmete ekspordi kohta Aafrikasse (B6-0545/2006); |
— |
Kartika Tamara Liotard, Luisa Morgantini, Dimitrios Papadimoulis, Jacky Henin, Gabriele Zimmer, Umberto Guidoni ja Adamos Adamou fraktsiooni GUE/NGL nimel mürgiste jäätmete ekspordi kohta Aafrikasse (B6-0571/2006); |
— |
Johannes Blokland ja Hélène Goudin fraktsiooni IND/DEM nimel mürgiste jäätmete ekspordi kohta Aafrikasse (B6-0572/2006); |
— |
Roberta Angelilli fraktsiooni UEN nimel mürgiste jäätmete ekspordi kohta Aafrikasse (B6-0573/2006); |
— |
Jules Maaten, Danutė Budreikaitė ja Fiona Hall fraktsiooni ALDE nimel mürgiste jäätmete mahalaadimise kohta Côte d'Ivoire'is (B6-0574/2006); |
— |
Miguel Angel Martínez Martínez, Margrietus van den Berg ja Dorette Corbey fraktsiooni PSE nimel mürgiste jäätmete mahalaadimise kohta Côte d'Ivoire'is (B6-0575/2006); |
— |
John Bowis, Eija-Riitta Korhola, Gay Mitchell ja James Nicholson fraktsiooni PPE-DE nimel mürgiste jäätmete ekspordi kohta Aafrikasse (B6-0576/2006). |
Keskkonna kriminaalõiguslik kaitse
Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:
— |
Karl-Heinz Florenz ja Ria Oomen-Ruijten ENVI komisjoni nimel Euroopa Parlamendi arvamusele “Keskkonna kaitsmine: võitlus kuritegevusega, kuriteod ja karistused” järgneva tegevuse kohta (B6-0544/2006); |
— |
Patrick Louis, Jens-Peter Bonde fraktsiooni IND/DEM nimel Euroopa Ühenduste Kohtu 13. septembri 2005. aasta otsuse järelmeetmete kohta (B6-0577/2006). |
Arutelu lõpetati.
Hääletus: punkt 6.8 ja 26.10.2006 protokolli punkt 6.9.
13. EL ja Süüria vaheline Euroopa - Vahemere piirkonna assotsieerumisleping (arutelu)
Raport Euroopa Parlamendi soovituse kohta nõukogule Euroopa - Vahemere piirkonna assotsieerumislepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Süüria Araabia Vabariigi vahel [2006/2150(INI)] - välisasjade komisjon.
Raportöör: Véronique De Keyser (A6-0334/2006)
Véronique De Keyser tutvustas raportit.
Sõna võtsid Paula Lehtomäki (nõukogu eesistuja) ja Benita Ferrero-Waldner (komisjoni liige).
Sõna võtsid José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra ja Hannes Swoboda.
ISTUNGI JUHATAJA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN
asepresident
Sõna võtsid Hélène Flautre fraktsiooni Verts/ALE nimel, Miguel Portas fraktsiooni GUE/NGL nimel, Bastiaan Belder fraktsiooni IND/DEM nimel, Paweł Bartłomiej Piskorski (fraktsioonilise kuuluvuseta), Elmar Brok, Pierre Schapira, Gerard Batten, Charles Tannock, Panagiotis Beglitis, Jana Hybášková, Jamila Madeira, Patrick Gaubert, Richard Howitt, Albert Jan Maat, Paula Lehtomäki ja Benita Ferrero-Waldner.
Arutelu lõpetati.
Hääletus: 26.10.2006 protokolli punkt 6.10.
14. Infotund (küsimused nõukogule)
Parlament vaatas läbi nõukogule esitatavad küsimused (B6-0437/2006).
Asepresident tuletas meelde, et infotund lõpeb kell 19.00.
Küsimus 1 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Lastega perede vaba liikumine ja neile osutatavad teenused
Paula Lehtomäki (nõukogu eesistuja) vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Marie Panayotopoulos-Cassiotou ja Jörg Leichtfried.
Küsimus 2 (Manuel Medina Ortega): Agentuuri FRONTEX tugevdamine
Paula Lehtomäki vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Manuel Medina Ortega, Hubert Pirker ja Sarah Ludford.
Küsimus 3 (Sarah Ludford): Pedofiilia eest süüdi mõistetud isikuid puudutava teabe jagamine
Paula Lehtomäki vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Sarah Ludford, Manuel António dos Santos ja James Hugh Allister.
Küsimus 4 muutus kehtetuks autori puudumise tõttu.
Küsimus 5 (Liam Aylward): Õhutranspordisektor
Paula Lehtomäki vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Liam Aylward, Danutė Budreikaitė ja Jörg Leichtfried.
Küsimus 6 (Seán Ó Neachtain): Iiri keele staatus
Paula Lehtomäki vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Seán Ó Neachtain ja Justas Vincas Paleckis.
Küsimus 7 (Johan Van Hecke): Ajakirjanduse tsensuuri tugevdamine Hiinas
Paula Lehtomäki vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Johan Van Hecke.
Küsimus 8 (Brian Crowley): Euroopa Liidu põhiõiguste amet
Paula Lehtomäki vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Brian Crowley ja Richard Corbett.
Küsimus 9 (Eoin Ryan): ELi ja Iraani suhted
Paula Lehtomäki vastas küsimusele ja täiendavale küsimusele, mille esitas(id) Eoin Ryan.
Küsimus 10 (Sajjad Karim): Euroopa Liidu poolt kaubavahetuse soodustamine usalduse loomiseks India ja Pakistani vahel
Paula Lehtomäki vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Sajjad Karim ja Justas Vincas Paleckis.
Küsimus 11 (Jacek Protasiewicz): Töölaagrid ja tööõiguse rikkumine
Paula Lehtomäki vastas küsimusele ja täiendavatele küsimustele, mille esitas(id) Jacek Protasiewicz ja Danutė Budreikaitė.
Sõna võttis Bernd Posselt, kes taunis infotunni lühendamist poole tunni võrra ning palus nõukogul jätkata kuni kella 19.30-ni (asepresident tuletas meelde vastavat otsust (23.10.2006 protokolli punkt 13) ning lisas, et sooviks samuti, et infotunni jaoks eraldatud ajast peetaks paremini kinni).
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt stenogrammi lisa).
Nõukogu infotund lõppes.
(Istung katkestati kell 19.05 ja jätkus kell 21.00.)
ISTUNGI JUHATAJA: Manuel António dos SANTOS
asepresident
15. Nairobi kliimamuutuste konverents (arutelu)
Suuliselt vastatav küsimus (O-0100/2006), mille esitas(id) Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel komisjonile: Komisjoni strateegia Nairobi kliimamuutuse konverentsi (COP 12 ja COP/MOP 2) kohta (B6-0440/2006)
Stavros Dimas (komisjoni liige) vastas suuliselt vastatavale küsimusele.
Sõna võtsid Avril Doyle fraktsiooni PPE-DE nimel, Dorette Corbey fraktsiooni PSE nimel, Chris Davies fraktsiooni ALDE nimel, Satu Hassi fraktsiooni Verts/ALE nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Eija-Riitta Korhola, Marios Matsakis ja Stavros Dimas.
Kodukorra artikli 108 lõike 5 alusel arutelu lõpus esitatud resolutsiooni ettepanekud:
— |
Karl-Heinz Florenz ENVI komisjoni nimel ELi strateegia kohta Nairobi kliimamuutuste konverentsil (COP 12 ja COP/MOP 2) (B6-0543/2006) |
Arutelu lõpetati.
Hääletus: 26.10.2006 protokolli punkt 6.11.
16. Siseveetransport (arutelu)
Raport siseveetranspordi edendamise kohta: NAIADES, Euroopa integreeritud siseveetranspordi tegevusprogramm [2006/2085(INI)] - transpordi- ja turismikomisjon.
Raportöör: Corien Wortmann-Kool (A6-0299/2006)
Corien Wortmann-Kool tutvustas raportit.
Sõna võttis Jacques Barrot (komisjoni asepresident).
Sõna võtsid Etelka Barsi-Pataky fraktsiooni PPE-DE nimel, Inés Ayala Sender fraktsiooni PSE nimel, Eva Lichtenberger fraktsiooni Verts/ALE nimel, Erik Meijer fraktsiooni GUE/NGL nimel, Johannes Blokland fraktsiooni IND/DEM nimel, Stanisław Jałowiecki, Reinhard Rack, Renate Sommer ja Jacques Barrot.
Arutelu lõpetati.
Hääletus: 26.10.2006 protokolli punkt 6.12.
17. Avaliku ja erasektori partnerlus (arutelu)
Raport avaliku ja erasektori partnerluse kohta ning ühenduse õiguse kohta riigihangete ja kontsessioonide alal [2006/2043(INI)] - siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon.
Raportöör: Barbara Weiler (A6-0363/2006)
Barbara Weiler tutvustas raportit.
Sõna võttis Jacques Barrot (komisjoni asepresident).
Sõna võttis Werner Langen (ECON komisjoni arvamuse koostaja).
ISTUNGI JUHATAJA: Luigi COCILOVO
asepresident
Sõna võtsid Paolo Costa (TRAN komisjoni arvamuse koostaja), Grażyna Staniszewska (REGI komisjoni arvamuse koostaja), Charlotte Cederschiöld fraktsiooni PPE-DE nimel, Gilles Savary fraktsiooni PSE nimel, Alexander Lambsdorff fraktsiooni ALDE nimel, Heide Rühle fraktsiooni Verts/ALE nimel, Zita Pleštinská fraktsiooni PPE-DE nimel, Evelyne Gebhardt, Ieke van den Burg, Donata Gottardi, Bernadette Vergnaud, Jacques Barrot.
Arutelu lõpetati.
Hääletus: 26.10.2006 protokolli punkt 6.13.
18. Töötajate lähetamine (arutelu)
Raport töötajate lähetamist käsitleva direktiivi 96/71/EÜ kohaldamise kohta [2006/2038(INI)] - tööhõive- ja sotsiaalkomisjon.
Raportöör: Elisabeth Schroedter (A6-0308/2006)
Elisabeth Schroedter tutvustas raportit.
Sõna võttis Vladimír Špidla (komisjoni liige).
Sõna võtsid Małgorzata Handzlik (IMCO komisjoni arvamuse koostaja), Raymond Langendries fraktsiooni PPE-DE nimel, Anne Van Lancker fraktsiooni PSE nimel, Ona Juknevičienė fraktsiooni ALDE nimel, Ilda Figueiredo fraktsiooni GUE/NGL nimel, Konrad Szymański fraktsiooni UEN nimel, Derek Roland Clark fraktsiooni IND/DEM nimel, Milan Cabrnoch, Jan Andersson, Marian Harkin, Gabriele Zimmer, Thomas Mann, Ieke van den Burg, Jacek Protasiewicz, Proinsias De Rossa, José Albino Silva Peneda, Françoise Castex, Csaba Őry, Harald Ettl ja Vladimír Špidla.
Arutelu lõpetati.
Hääletus: 26.10.2006 protokolli punkt 6.14.
19. Järgmise istungi päevakord
Kinnitati järgmise päeva istungi päevakord (dokument “Päevakord” PE 378.419/OJJE).
20. Istungi lõpp
Istung lõppes kell 00.10.
Julian Priestley
peasekretär
Gérard Onesta
asepresident
KOHALOLIJATE NIMEKIRI
Allakirjutanud:
Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Holm, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kusstatscher, Kuźmiuk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Moscovici, Mote, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pöttering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Whittaker, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka
Vaatlejad:
Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Becşenescu, Bliznashki, Buruiană-Aprodu, Christova, Ciornei, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Gabriela Creţu, Martin Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Iacob-Ridzi, Ivanova, Kelemen, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihăescu, Mihalache, Morţun, Paparizov, Parvanova, Paşcu, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Severin, Silaghi, Szabó, Ţicău, Ţîrle, Vigenin
I LISA
HÄÄLETUSE TULEMUSED
Lühendite ja sümbolite selgitus
+ |
vastu võetud |
- |
tagasi lükatud |
↓ |
kehtetuks muutunud |
tagasi |
tagasi võetud |
NH (..., ..., ...) |
nimeline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
EH (..., ..., ...) |
elektrooniline hääletus (poolt, vastu, erapooletuid) |
osa |
hääletus osade kaupa |
eraldi |
eraldi hääletus |
me |
muudatusettepanek |
KME |
kompromissmuudatusettepanek |
VO |
vastav osa |
ÜME |
ülimuslik muudatusettepanek |
= |
identsed muudatusettepanekud |
§ |
lõige |
art |
artikkel |
põhj |
põhjendus |
RE |
resolutsiooni ettepanek |
RÜE |
resolutsiooni ühisettepanek |
SH |
salajane hääletus |
1. Rahuprotsess Hispaanias
Resolutsiooni ettepanekud: B6-0526/2006, B6-0527/2006/rev
Teema |
Me nr |
Esitaja |
NH jne |
Hääletus |
NH/EH - märkused |
Resolutsiooni ettepanek B6-0526/2006 (PPE-DE, UEN) |
|||||
§ 2 |
1 |
PPE-DE |
EH |
- |
312, 319, 20 |
hääletus: resolutsioon (terviktekst) |
NH |
- |
302, 322, 31 |
||
Resolutsiooni ettepanek RC-B6-0527/2006 (PSE, ALDE, GUE/NGL, Verts/ALE) |
|||||
hääletus: resolutsioon (terviktekst) |
NH |
+ |
321, 311, 24 |
Taotlused nimeliseks hääletuseks
Verts/ALE: B6-0526/2006 lõpphääletus ja B6-0527/2006/rev lõpphääletus
PPE-DE: B6-0526/2006 lõpphääletus ja B6-0527/2006/rev lõpphääletus
ALDE: B6-0527/2006/rev lõpphääletus
Mitmesugust
Hans-Gert Poettering allkirjastas samuti resolutsiooni ettepaneku B6-0526/2006 fraktsiooni PPE-DE nimel.
Proinsias De Rossa allkirjastas samuti resolutsiooni ettepaneku B6-0527/2006 fraktsiooni PSE nimel.
Cristiana Muscardini, Michał Tomasz Kamiński, Roberta Angelilli ja Mogens N.J. Camre allkirjastasid samuti resolutsiooni ettepaneku B6-0526/2006 fraktsiooni UEN nimel.
2. Euroopa maksekäsumenetlus ***II
Soovitus teisele lugemisele: Arlene MCCARTHY (A6-0316/2006) (nõutav kvalifitseeritud häälteenamus)
Teema |
Me nr |
Esitaja |
NH jne |
Hääletus |
NH/EH - märkused |
vastutava komisjoni muudatusettepanekud - eraldi hääletus |
1 |
komisjon |
eraldi |
- |
|
4 |
komisjon |
eraldi |
+ |
|
|
2 |
komisjon |
eraldi |
↓ |
|
|
3 |
komisjon |
eraldi |
+ |
|
|
Ühine seisukoht |
Kiideti heaks muudetud kujul |
Taotlused eraldi hääletuseks
PSE: me-d 1, 2, 3, 4
3. Programm “Aktiivsed noored” (2007-2013) ***II
Soovitus teisele lugemisele: Lissy GRÖNER (A6-0341/2006) (nõutav kvalifitseeritud häälteenamus)
Teema |
Me nr |
Esitaja |
NH jne |
Hääletus |
NH/EH - märkused |
Ühine seisukoht |
Kiideti heaks |
4. Integreeritud tegevusprogramm elukestva õppe alal ***II
Soovitus teisele lugemisele: Doris PACK (A6-0344/2006) (nõutav kvalifitseeritud häälteenamus)
Teema |
Me nr |
Esitaja |
NH jne |
Hääletus |
NH/EH - märkused |
Ühine seisukoht |
Kiideti heaks |
5. Programm “Kodanike Euroopa” (2007-2013) ***II
Soovitus teisele lugemisele: Hannu TAKKULA (A6-0342/2006) (nõutav kvalifitseeritud häälteenamus)
Teema |
Me nr |
Esitaja |
NH jne |
Hääletus |
NH/EH - märkused |
vastutava komisjoni muudatusettepanekud - hääletus plokkide kaupa |
1-4 |
komisjon |
|
+ |
|
Ühine seisukoht |
Kiideti heaks muudetud kujul |
6. Perfluorooktaansulfonaatide turustamise ja kasutamise piirangud ***I
Raport: Carl SCHLYTER (A6-0251/2006)
Teema |
Me nr |
Esitaja |
NH jne |
Hääletus |
NH/EH - märkused |
plokk nr 1 - kompromiss |
2 21-26 |
komisjon Verts/ALE, PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL |
|
+ |
|
plokk nr 2 |
1 3-20 |
komisjon |
|
↓ |
|
hääletus: muudetud ettepanek |
|
+ |
|
||
hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon |
NH |
+ |
632, 10, 20 |
Taotlused nimeliseks hääletuseks
PPE-DE: lõpphääletus
7. SIS II loomine, toimimine ja kasutamine (määrus) ***I
Raport: Carlos COELHO (A6-0355/2006)
Teema |
Me nr |
Esitaja |
NH jne |
Hääletus |
NH/EH - märkused |
hääletus: muudetud ettepanek (konsolideeritud versioon) |
|
+ |
|
||
hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon |
NH |
+ |
517, 73, 66 |
Taotlused nimeliseks hääletuseks
PPE-DE: lõpphääletus
8. Sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääs SIS II-le ***I
Raport: Carlos COELHO (A6-0354/2006)
Teema |
Me nr |
Esitaja |
NH jne |
Hääletus |
NH/EH - märkused |
hääletus: muudetud ettepanek (konsolideeritud versioon) |
|
+ |
|
||
hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon |
NH |
+ |
561, 39, 62 |
Taotlused nimeliseks hääletuseks
PPE-DE: lõpphääletus
9. SIS II loomine, toimimine ja kasutamine (otsus) *
Raport: Carlos COELHO (A6-0353/2006)
Teema |
Me nr |
Esitaja |
NH jne |
Hääletus |
NH/EH - märkused |
hääletus: muudetud ettepanek (konsolideeritud versioon) |
|
+ |
|
||
hääletus: õigusloomega seotud resolutsioon |
NH |
+ |
521, 72, 65 |
Taotlused nimeliseks hääletuseks
IND/DEM: lõpphääletus
PPE-DE: lõpphääletus
10. Euroopa Liidu ja Venemaa vahelised suhted ajakirjanik Anna Politkovskaja mõrva järel
Resolutsiooni ettepanekud: B6-0531/2006, B6-0532/2006, B6-0533/2006, B6-0534/2006, B6-0535/2006, B6-0536/2006
Teema |
Me nr |
Esitaja |
NH jne |
Hääletus |
NH/EH - märkused |
Resolutsiooni ühisettepanek RC-B6-0531/2006 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
|||||
pärast § 8 |
1 |
ZALESKI jt |
|
+ |
|
hääletus: resolutsioon (terviktekst) |
|
+ |
|
||
Resolutsiooni ettepanekud fraktsioonide kaupa |
|||||
B6-0531/2006 |
|
ALDE |
|
↓ |
|
B6-0532/2006 |
|
PSE |
|
↓ |
|
B6-0533/2006 |
|
Verts/ALE |
|
↓ |
|
B6-0534/2006 |
|
PPE-DE |
|
↓ |
|
B6-0535/2006 |
|
GUE/NGL |
|
↓ |
|
B6-0536/2006 |
|
UEN |
|
↓ |
|
11. Rinnavähk
Resolutsiooni ettepanek: B6-0528/2006
Teema |
Me nr |
Esitaja |
NH jne |
Hääletus |
NH/EH - märkused |
Resolutsiooni ettepanek B6-0528/2006 (PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN) |
|||||
hääletus: resolutsioon (terviktekst) |
NH |
+ |
641, 11, 4 |
Taotlused nimeliseks hääletuseks
PSE: lõpphääletus
PPE-DE: lõpphääletus
12. Dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ning kaitsemeetmete rakendamine kolmandate riikide poolt (2004) *
Raport: Cristiana MUSCARDINI (A6-0243/2006)
Teema |
Me nr |
Esitaja |
NH jne |
Hääletus |
NH/EH - märkused |
§ 1 |
10 |
Verts/ALE |
|
+ |
|
§ 2 |
1/rev |
GUE/NGL |
|
- |
|
§ 5 |
6 |
PSE |
|
+ |
|
2/rev |
GUE/NGL |
|
↓ |
|
|
§ 6 |
3/rev |
GUE/NGL |
|
- |
|
§ 8, punkt f) |
7 |
PSE |
osa |
|
|
1 |
+ |
|
|||
2 |
- |
|
|||
§ 10 |
8 |
PSE |
|
+ |
|
§ 11 |
11 |
Verts/ALE |
EH |
+ |
328, 266, 16 |
§ 12 |
9 |
PSE |
|
+ |
|
§ 13 |
4/rev |
GUE/NGL |
|
- |
|
§ 14 |
12 |
Verts/ALE |
osa |
|
|
1 |
+ |
|
|||
2 |
+ |
|
|||
5/rev |
GUE/NGL |
|
↓ |
|
|
hääletus: resolutsioon (terviktekst) |
NH |
+ |
531, 13, 50 |
Taotlused nimeliseks hääletuseks
UEN: lõpphääletus
Taotlused osade kaupa hääletuseks
UEN
me 12
1. osa:“soovitab ühendusel ... (välja jäetud)”
2. osa:“võttes kaubandussuhetes ... vastastikkuse põhimõtet”
PPE-DE
me 7
1. osa:“asjaomastest ekspertidest ... eeskirju on rikutud”
2. osa:“(välja jäetud)”
II LISA
NIMELISE HÄÄLETUSE TULEMUSED
1. B6-0526/2006 - Rahuprotsess Hispaanias
resolutsioon
Poolt: 302
ALDE: Deprez, Dičkutė, Nicholson of Winterbourne, Ries, Takkula, Virrankoski
IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski, Železný
NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
UEN: Angelilli, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz
Vastu: 322
ALDE: Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cappato, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Sinnott
NI: Martin Hans-Peter
PPE-DE: Brepoels
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Erapooletuid: 31
ALDE: Andrejevs, Budreikaitė, Fourtou, Kułakowski, Losco, Onyszkiewicz, Savi, Susta, Väyrynen
IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Titford, Whittaker, Wise
NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Rivera, Vanhecke
PPE-DE: Cederschiöld, Duka-Zólyomi, Ebner
PSE: Rosati
UEN: Krasts, Zīle
Verts/ALE: van Buitenen
Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused
Erapooletuid: Christine De Veyrac, Thomas Wise
2. B6-0526/2006 - Rahuprotsess Hispaanias
resolutsioon
Poolt: 321
ALDE: Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Cappato, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Sinnott
NI: Martin Hans-Peter, Rivera
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Borrell Fontelles, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Vastu: 311
ALDE: Deprez, Dičkutė, Nicholson of Winterbourne, Ries, Takkula
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný
NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
UEN: Angelilli, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz
Erapooletuid: 24
ALDE: Andrejevs, Budreikaitė, Fourtou, Kułakowski, Savi, Väyrynen
GUE/NGL: de Brún, Manolakou, Pafilis, Toussas
IND/DEM: Goudin, Karatzaferis
NI: Claeys, Kozlík, Vanhecke
PPE-DE: Brepoels, Cederschiöld, De Veyrac, Ebner, Hennicot-Schoepges, Seeber
UEN: Krasts, Zīle
Verts/ALE: van Buitenen
Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused
Poolt: Magda Kósáné Kovács
3. Raport: Schlyter A6-0251/2006
resolutsioon
Poolt: 632
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný
NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka
Vastu: 10
ALDE: Wallis
IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise
Erapooletuid: 20
IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers
NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke
Verts/ALE: van Buitenen
4. Raport: Coelho A6-0355/2006
resolutsioon
Poolt: 517
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Flasarová, Maštálka, Remek
IND/DEM: Belder, Blokland, Železný
NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Kozlík, Masiel, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Buitenweg, Jonckheer
Vastu: 73
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke
Verts/ALE: Lucas, Schlyter, Smith, Staes, Voggenhuber
Erapooletuid: 66
IND/DEM: Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers
NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Helmer, Martin Hans-Peter
PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Deva, Dover, Elles, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Trüpel, Turmes, Ždanoka
Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused
Erapooletuid: Giles Chichester
5. Raport: Coelho A6-0354/2006
resolutsioon
Poolt: 561
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Remek
IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Železný
NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Kozlík, Masiel, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Vastu: 39
GUE/NGL: Adamou, de Brún, Holm, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Pafilis, Pflüger, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht
IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi
Erapooletuid: 62
GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers
NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Vanhecke
PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Ulmer, Van Orden
Verts/ALE: van Buitenen, de Groen-Kouwenhoven, Isler Béguin, Lichtenberger
6. Raport: Coelho A6-0353/2006
resolutsioon
Poolt: 521
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Remek
IND/DEM: Belder, Blokland, Železný
NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Kozlík, Masiel, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Jonckheer, Turmes
Vastu: 72
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi
Verts/ALE: Lucas, Schlyter, Smith, Staes, Voggenhuber
Erapooletuid: 65
GUE/NGL: Flasarová, Maštálka
IND/DEM: Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers
NI: Allister, Borghezio, Martin Hans-Peter, Vanhecke
PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Trüpel, Ždanoka
7. Ühisresolutsioon - B6-0528/2006 - Rinnavähk
resolutsioon
Poolt: 641
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski, Železný
NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Vastu: 11
IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise
PSE: Liberadzki
Erapooletuid: 4
NI: Mote, Mussolini, Romagnoli
Verts/ALE: van Buitenen
8. Raport: Muscardini A6-0243/2006
resolutsioon
Poolt: 531
ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný
NI: Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Vastu: 13
GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Manolakou, Pafilis, Toussas
IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Goudin, Titford, Wise
NI: Mote
PPE-DE: Wieland
Erapooletuid: 50
GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Holm, Liotard, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer
IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers
NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke
PSE: Ford, Leichtfried, Lévai, Napoletano, Roth-Behrendt
Verts/ALE: van Buitenen
Hääletuse parandused ja hääletuskavatsused
Poolt: Reinhard Rack
VASTUVÕETUD TEKSTID
P6_TA(2006)0439
Rahuprotsess Hispaanias
Euroopa Parlamendi resolutsioon rahuprotsessi kohta Hispaanias
Euroopa Parlament,
— |
võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2, |
1. |
ühineb Austria eesistumise ajal 23. ja 24. märtsil 2006. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu deklaratsiooniga, milles tervitatakse Hispaania peaministri avaldusi terroristliku rühmituse ETA püsivat relvarahu käsitleva teate kohta; |
2. |
toetab Euroopa Parlamendi presidendi Josep Borrelli 22. märtsi 2006. aasta avaldust, milles märgitakse, et “see on hea uudis Hispaania ühiskonna ja kogu Euroopa jaoks, ning see näitab, et terrorismiga on võimalik võidelda demokraatia jõu abil; see on aeg ilmutada rahu ja ettevaatust, aeg meenutada terrorismi arvukaid ohvreid ning aeg lootuseks ja kõikide demokraatlike poliitiliste jõudude ühtsuseks”; |
3. |
palub nõukogul ja komisjonil vastavalt sellele tegutseda; |
4. |
mõistab hukka vägivalla, sest see on moraalselt vastuvõetamatu ning demokraatiaga absoluutselt kokkusobimatu; |
5. |
väljendab solidaarsust terrorismi ohvritega; |
6. |
toetab võitlust terrorismi vastu ning Baskimaa rahualgatust, mille oma ainupädevuse kohaselt on teinud Hispaania demokraatlikud institutsioonid; |
7. |
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
P6_TA(2006)0440
Euroopa maksekäsumenetlus ***II
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus (7535/3/2006 - C6-0227/2006 - 2004/0055(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)
Euroopa Parlament,
— |
võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (7535/3/2006 - C6-0227/2006); |
— |
võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2004)0173) (2) kohta; |
— |
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
— |
võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
— |
võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0316/2006), |
1. |
kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
2. |
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
(1) Vastuvõetud tekstid, 13.12.2005, P6_TA(2005)0499.
(2) ELTs seni avaldamata.
P6_TC2-COD(2004)0055
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 25. oktoobril 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkti c,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Ühendus on seadnud eesmärgiks säilitada ning arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine. Sellise ala järkjärguliseks loomiseks peab ühendus muu hulgas võtma piiriülese mõjuga tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas meetmeid, mis on vajalikud siseturu nõuetekohaseks toimimiseks. |
(2) |
Vastavalt asutamislepingu artikli 65 punktile c peavad need meetmed muu hulgas hõlmama tsiviilasjade lahendamise tõrgeteta sujumiseks takistuste kõrvaldamist, vajaduse korral edendades liikmesriikides kohaldatavate tsiviilkohtumenetlusnormide kokkusobivust. |
(3) |
Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 1999. aasta Tampere kohtumisel kutsuti nõukogu ja komisjoni üles valmistama ette uusi õigusakte küsimustes, mis on ladusa õigusalase koostöö ja õiguskaitsele tõhusama juurdepääsu seisukohalt vältimatud ning viidati sellega seoses konkreetselt rahalisele maksekäsule. |
4) |
30. novembril 2000. aastal võttis nõukogu vastu komisjoni ja nõukogu ühisprogrammi, mis käsitleb meetmeid tsiviil- ja kaubandusasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamiseks. (3) Programm näeb ette võimaluse rakendada kohtuotsuste tegemisel ühenduse piires konkreetsetes valdkondades ühenduses sätestatud eri-, ühetaolist või ühtlustatud menetlust, sealhulgas vaidlustamata nõuete osas. Seda arendati edasi 5. novembri 2004. aasta Euroopa Ülemkogul vastu võetud Haagi programmis, milles kutsutakse üles jätkama aktiivselt tööd Euroopa maksekäsuga. |
5) |
20. detsembril 2002. aastal võttis komisjon vastu rohelise raamatu Euroopa maksekäsumenetluse ja meetmete kohta, mis lihtsustavad ja kiirendavad väikesi nõudeid käsitlevaid kohtuvaidlusi. Roheline raamat käivitas konsultatsiooni ühetaolise või ühtlustatud vaidlustamata nõuete sissenõudmise Euroopa menetluse võimalike eesmärkide ja tunnusjoonte kohta. |
(6) |
Tõrgeteta ja tõhus maksmata võlgade sissenõudmine, mille puhul ei esine õiguslikke vastuolusid, on üliolulise tähtsusega Euroopa Liidu ettevõtjate jaoks, kuna maksete hilinemine on peamine maksejõuetuse põhjus, mis ohustab ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, püsimajäämist ja põhjustab suure hulga töökohtade kadumise. |
(7) |
Kõik liikmesriigid püüavad vaidlustamata nõuete massilise sissenõudmise küsimust lahendada ning enamik riike teeb seda lihtsustatud maksekäsumenetluse kaudu, kuid on olemas olulised erinevused nii nende siseriiklike õigusaktide sisus kui riigisiseste menetluste toimimises. Lisaks on olemasolevad menetlused sageli kas vastuvõetamatud või rakendamatud piiriüleste juhtumite puhul. |
(8) |
See põhjustab takistusi tõhusa õiguskaitse saamisele piiriüleste juhtumite korral ning moonutab konkurentsi siseturul, kuna võlausaldajate käsutuses olevad menetlused on erinevates liikmesriikides erineva tõhususega, mille tõttu on vaja ühenduse õigusakte, mis tagavad võlausaldajatele ja võlgnikele võrdsed võimalused kogu Euroopa Liidus. |
(9) |
Käesoleva määruse eesmärk on lihtsustada ja kiirendada kohtuvaidlusi ning vähendada kohtukulusid vaidlustamata rahalisi nõudeid käsitlevate piiriüleste juhtumite korral, luues Euroopa maksekäsumenetluse, ning lubada Euroopa maksekäskude vaba ringlust kõikjal liikmesriikides, kehtestades miinimumstandardid, mille järgimine võimaldab maksekäsu täitmise liikmesriigis vältida mis tahes ebavajalikke vahemenetlusi enne maksekäsu tunnustamist ja täitmist. |
(10) |
Käesoleva määrusega kehtestatud menetlus peaks kujutama endast lisa- ja valikulist vahendit nõude esitajale, kellel on jätkuvalt võimalus kasutada siseriikliku õigusega sätestatud menetlust. Seega ei asenda ega ühtlusta käesolev määrus olemasolevaid mehhanisme vaidlustamata nõuete sissenõudmiseks siseriikliku õiguse alusel. |
(11) |
Menetlus peaks kohtu ja poolte vahelises teabevahetuses võimalikult suures ulatuses tuginema tüüpvormide kasutamisele, et hõlbustada selle haldamist ja võimaldada automaatse andmetöötluse kasutamist. |
(12) |
Liikmesriigid peaksid otsustamisel, milliste kohtute pädevusse kuulub Euroopa maksekäsu väljaandmine, võtma asjakohaselt arvesse vajadust tagada õiguskaitse kättesaadavus. |
(13) |
Euroopa maksekäsu avalduses peaks nõude esitaja olema kohustatud esitama teavet, mis on nõude selgeks määratlemiseks ja põhjendamiseks piisav, et asetada kostja olukorda, kus ta saab teha teadliku otsuse nõude vaidlustamise või vaidlustamata jätmise kohta. |
(14) |
Sellega seoses peaks nõude esitaja olema kohustatud esitama nõuet toetavate tõendite kirjelduse. Selleks peaks taotluse vorm sisaldama põhjalikku loetelu võimalikest tõendiliikidest, mida tavaliselt rahaliste nõuete toetamiseks esitatakse. |
(15) |
Euroopa maksekäsu avalduse esitamisega peaks kaasnema kõigi asjakohaste kohtukulude tasumine. |
(16) |
Kohus peaks vaatama avalduse, sealhulgas kohtualluvuse küsimuse ja tõendite kirjelduse läbi avalduses esitatud teabe alusel. See võimaldab kohtul kontrollida prima facie nõude sisu, et kõrvaldada muu hulgas selgelt põhjendamatud nõuded ja vastuvõetamatud avaldused. Läbivaatamist ei pea teostama kohtunik. |
(17) |
Avalduse tagasilükkamist ei saa vaidlustada. See ei välista aga avalduse tagasilükkamisotsuse võimalikku läbivaatamist sama astme kohtus vastavalt siseriiklikule õigusele. |
(18) |
Euroopa maksekäsk peaks teavitama kostjat tema valikutest, kas maksta maksekäsuga ette nähtud summa nõude esitajale või saata 30 päeva jooksul vastuväide, kui ta soovib nõuet vaidlustada. Lisaks täielikule teabele hageja poolt esitatud nõude kohta tuleks kostjat teavitada ka Euroopa maksekäsu õiguslikust iseloomust ja eelkõige nõude vaidlustamata jätmise tagajärgedest. |
(19) |
Liikmesriikide vaheliste erinevuste tõttu tsiviilkohtumenetlusnormides ning eriti dokumentide kättetoimetamist reguleerivates eeskirjades on vaja sätestada seoses Euroopa maksekäsumenetlusega kohaldatavad miinimumstandardite konkreetsed ja üksikasjalikud määratlused. Eelkõige ei tuleks seoses nende standardite täitmisega pidada piisavaks mis tahes õiguslikul fiktsioonil põhinevat Euroopa maksekäsu kättetoimetamismeetodit. |
(20) |
Kõiki artiklites 13 ja 14 kirjeldatud kättetoimetamismeetodeid iseloomustab kas täielik kindlus (artikkel 13) või väga suur tõenäosus (artikkel 14), et kättetoimetatud dokument on jõudnud adressaadini. |
(21) |
Artikli 14 lõike 1 punktide a ja b kohast isiklikku kättetoimetamist teistele isikutele kui kostja tuleks käsitada vastavate sätete tingimuste täitmisena vaid juhul, kui kõnealused isikud on Euroopa maksekäsu tegelikult kätte saanud/vastu võtnud. |
(22) |
Artiklit 15 kohaldatakse juhtudel, kui kostjal ei ole võimalik end ise kohtus esindada, nagu näiteks juriidiliste isikute puhul, ning kui teda esindama volitatud isik määratakse vastavalt seadusele, nagu ka juhtudel, kui kostja on volitanud vastavat juhtumit käsitleval kohtuistungil end esindama teise isiku, eelkõige advokaadi. |
(23) |
Kostja võib vastuväite esitamisel kasutada käesolevas määruses sätestatud tüüpvormi. Kohtud peaksid aga arvesse võtma mis tahes muul viisil kirjalikult esitatud vastuväidet, kui see on selgelt sõnastatud. |
(24) |
Ettenähtud ajavahemiku jooksul esitatud vastuväide peaks lõpetama Euroopa maksekäsumenetluse ja viima asja käsitlemise automaatselt üle tavaliseks tsiviilkohtumenetluseks, välja arvatud juhul, kui hageja on selgesõnaliselt taotlenud sellisel juhul menetluse lõpetamist. Käesoleva määruse kohaldamisel ei peaks mõistet “tavaline tsiviilkohtumenetlus” ilmtingimata tõlgendama siseriikliku õiguse tähenduses. |
(25) |
Pärast vastuväite esitamise tähtaja möödumist peaks kostjal olema teatud erandjuhtudel õigus taotleda Euroopa maksekäsu läbivaatamist. Läbivaatamine erandjuhtudel ei peaks tähendama, et kostjale antakse veelkordne võimalus nõude vaidlustamiseks. Läbivaatamismenetluse käigus tuleks nõude sisu hinnata üksnes sellises ulatuses, mis tuleneb kostja poolt teatavaks tehtud erandlikest asjaoludest. Muude erandlike asjaolude hulka võib kuuluda olukord, mil Euroopa maksekäsu aluseks olid maksekäsu avalduses esitatud valeandmed. |
(26) |
Artikliga 25 hõlmatud kohtukulude hulka ei peaks kuuluma näiteks advokaatide tasud või kulud, mis on seotud dokumentide kättetoimetamisega muude asutuste kui kohtu poolt. |
(27) |
Liikmesriigi kohtu poolt välja antud täidetavaks muutunud Euroopa maksekäsku tuleks selle täitmise eesmärgil vaadelda kui maksekäsku, mis on välja antud liikmesriigi poolt, kus selle täitmist taotletakse. Vastastikune usaldus õigusemõistmisse liikmesriikides õigustab ühe liikmesriigi kohtu antavat hinnangut, et kõik Euroopa maksekäsu väljastamise tingimused on täidetud, mis võimaldab maksekäsu täitmist kõikides teistes liikmesriikides ilma menetluse miinimumstandardite nõuetekohase rakendamise kohtuliku läbivaatuseta liikmesriigis, kus maksekäsk täidetakse. Ilma et see piiraks käesoleva määruse ning eelkõige artikli 22 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 23 ette nähtud miinimumstandardite kohaldamist, peaksid eeskirjad Euroopa maksekäsu täitmiseks jääma jätkuvalt siseriikliku õiguse reguleerimisalasse. |
(28) |
Tähtaegade arvutamisel tuleks kohaldada nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad. (4) Kostjat tuleks selles osas nõustada ja teda teavitada, et tähtaja arvutamisel võetakse arvesse selle liikmesriigi riigipühi, kus Euroopa maksekäsu väljastanud kohus asub. |
(29) |
Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt vaidlustamata rahaliste nõuete kiire ja tõhusa ühtse sissenõudmismehhanismi loomist Euroopa Liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda määruse ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
(30) |
Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (5) |
(31) |
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
(32) |
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
Sisu
1. Käesoleva määruse eesmärk on:
a) |
lihtsustada ja kiirendada menetlust ning vähendada menetluskulusid vaidlustamata rahalisi nõudeid käsitlevate piiriüleste juhtumite korral, luues Euroopa maksekäsumenetluse, ning |
b) |
lubada Euroopa maksekäskude vaba ringlust kõikjal liikmesriikides, kehtestades miinimumstandardid, mille järgimine võimaldab maksekäsu täitmise liikmesriigis vältida mis tahes ebavajalikke vahemenetlusi enne maksekäsu tunnustamist ja täitmist. |
2. Käesolev määrus ei takista nõude esitajat esitamast nõuet artikli 4 tähenduses, kasutades selleks liikmesriigi õiguse või ühenduse õiguse alusel lubatud muud menetlust.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1. Käesolevat määrust kohaldatakse piiriüleste juhtumite korral tsiviil- ja kaubandusasjades igat liiki kohtutes või erikohtutes. Käesolev määrus ei laiene eelkõige maksu-, tolli- või haldusasjadele ega riigi vastutusele, mis tuleneb riigi tegevusest või tegevusetusest riigivõimu teostamisel (acta jure imperii).
2. Käesolevat määrust ei kohaldata:
a) |
abielusuhetest tulenevate varaliste õiguste, testamentide ja pärimise suhtes; |
b) |
pankrotimenetluste, maksejõuetute äriühingute või teiste juriidiliste isikute likvideerimismenetluste, kohtulike kokkulepete, kompromissi tegemise ja muude sarnaste menetluste suhtes; |
c) |
sotsiaalkindlustuse suhtes; |
d) |
lepinguvälistest kohustustest tulenevate nõuete suhtes, välja arvatud kui:
|
3. Käesoleva määruse kohaldamisel hõlmab mõiste “liikmesriigid” kõiki liikmesriike, välja arvatud Taani.
Artikkel 3
Piiriülesed juhtumid
1. Käesolevas määruses tähendab mõiste “piiriülene juhtum” juhtumit, mille korral vähemalt ühe poole alaline elu- või asukoht või peamine elukoht on muus liimesriigis kui selles, kus asub avaldusega tegelev kohus.
2. Alaline elu- või asukoht määratakse kindlaks vastavalt nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (6) artiklitele 59 ja 60.
3. Selle kindlaksmääramisel, kas tegemist on piiriülese juhtumiga, on oluline aeg, millal esitatakse Euroopa maksekäsu avaldus vastavalt käesolevale määrusele.
Artikkel 4
Euroopa maksekäsumenetlus
Euroopa maksekäsumenetlus kehtestatakse sellise kindla rahasumma sissenõudmiseks, mille tasumise tähtaeg on Euroopa maksekäsu avalduse esitamise ajaks saabunud.
Artikkel 5
Mõisted
Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:
1. |
“päritoluliikmesriik” - liikmesriik, kus Euroopa maksekäsk on välja antud; |
2. |
“maksekäsu täitmise liikmesriik” - liikmesriik, kus taotletakse Euroopa maksekäsu täitmist; |
3. |
“kohus” - liikmesriigi ametiasutus, kes on pädev Euroopa maksekäsu osas või sellega seotud küsimustes; |
4. |
“päritoluriigi kohus” - kohus, kes annab välja Euroopa maksekäsu. |
Artikkel 6
Kohtualluvus
1. Käesoleva määruse kohaldamisel määratakse kohtualluvus vastavalt asjaomastele ühenduse õiguse eeskirjadele, eelkõige vastavalt määrusele (EÜ) nr 44/2001.
2. Kui nõue on seotud lepinguga, mille isik, tarbija, on sõlminud oma majandustegevusest või kutsealast väljapoole jääval eesmärgil, ning juhul kui kostjaks on tarbija, on jurisdiktsioon ainult kostja alalise elu- või asukoha liikmesriigi kohtutel määruse (EÜ) nr 44/2001 artikli 59 tähenduses.
Artikkel 7
Euroopa maksekäsu avaldus
1. Euroopa maksekäsu avalduse esitamisel kasutatakse I lisas toodud tüüpvormi A.
2. Avalduses märgitakse:
a) |
poolte ning, kui see on asjakohane, nende esindajate nimed ja aadressid ning selle kohtu nimetus ja aadress, kellele avaldus esitatakse; |
b) |
nõude suurus, sealhulgas põhinõue ning, kui see on asjakohane, intress, leppetrahvid ja kulud; |
c) |
kui nõudelt taotletakse intressi, intressimäär ning ajavahemik, millelt intressi nõutakse, välja arvatud juhul, kui päritoluliikmesriigi õiguse kohaselt lisatakse põhinõudele automaatselt seadusjärgne intress; |
d) |
hagi alus, sealhulgas hagi aluseks olevate asjaolude kirjeldus ning, kui see on asjakohane, nõutav intress; |
e) |
nõuet toetavate tõendite kirjeldus; |
f) |
kohtualluvuse alused ning |
g) |
asja piiriülene olemus artikli 3 tähenduses. |
3. Avalduses kinnitab nõude esitaja, et esitatud teave on talle teadaolevalt tõene ning et ta on teadlik sellest, et mis tahes tahtlik valeandemete esitamine võib tuua kaasa kohaseid karistusi päritoluliikmesriigi õiguse alusel.
4. Avalduse liites võib nõude esitaja teatada kohtule, et ta on artikli 17 tähenduses tavalisele tsiviilkohtumenetlusele ülemineku vastu, juhul kui kostja esitab vastuväite. See ei takista nõude esitajat sellest kohtule teatamast, kuid igal juhul peab teatamine toimuma enne käsu väljaandmist.
5. Avaldus esitatakse kas paberkandjal või kasutades muid, sealhulgas elektroonilisi sidevahendeid, mida päritoluliikmesriik aktsepteerib ning mis on päritoluriigi kohtule kättesaadavad.
6. Avaldusele kirjutab alla nõude esitaja või, kui see on asjakohane, tema esindaja. Juhul kui avaldus esitatakse vastavalt lõikele 5 elektrooniliselt, allkirjastatakse see vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/93/EÜ elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta (7) artikli 2 lõikele 2. Päritoluliikmesriik tunnustab allkirja ning sellega seoses ei saa esitada lisanõudeid.
Elektroonilist allkirja ei nõuta, kui päritoluliikmesriigi kohtutes on olemas alternatiivne elektroonilise side süsteem, mis on kättesaadav teatavale eelregistreeritud ja autenditud kasutajate rühmale ning mis võimaldab nimetatud kasutajaid turvaliselt identifitseerida. Liikmesriigid teatavad sellistest sidesüsteemidest komisjonile.
Artikkel 8
Avalduse läbivaatamine
Euroopa maksekäsu avalduse saanud kohus otsustab avalduse alusel nii kiiresti kui võimalik, kas artiklites 2, 3, 4, 6 ja 7 sätestatud tingimused on täidetud ning kas nõue tundub olevat põhjendatud. Sellist läbivaatamist võib teostada automatiseeritud menetluse abil.
Artikkel 9
Täiendamine ja parandamine
1. Kui artiklis 7 sätestatud tingimused ei ole täidetud, annab kohus nõude esitajale võimaluse avaldust täiendada või parandada, välja arvatud juhul, kui nõue on selgelt põhjendamatu ja avaldus vastuvõetamatu. Kohus kasutab selleks II lisas toodud tüüpvormi B.
2. Kui kohus nõuab, et nõude esitaja avaldust täiendaks või parandaks, nimetab kohus tähtaja, mida ta peab antud olukorras kohaseks. Kohus võib kasutada oma kaalutlusõigust nimetatud tähtaja pikendamiseks.
Artikkel 10
Avalduse muutmine
1. Kui nõue vastab artiklis 8 nimetatud tingimustele üksnes osaliselt, teavitab kohus sellest nõude esitajat, kasutades III lisas toodud tüüpvormi C. Nõude esitajal palutakse nõustuda Euroopa maksekäsu ettepanekuga kohtu poolt täpsustatud summas või see tagasi lükata ning nõude esitajat teavitatakse tema otsusega kaasnevatest tagajärgedest. Nõude esitaja vastab kohtu saadetud tüüpvormi C tagastamisega kohtu poolt artikli 9 lõike 2 kohaselt ette nähtud tähtajaks.
2. Juhul kui nõude esitaja nõustub kohtu ettepanekuga, annab kohus nõude esitaja poolt aktsepteeritud osa kohta välja Euroopa maksekäsu vastavalt artiklile 12. Esialgse nõude ülejäänud osa suhtes kohaldatakse siseriiklikku õigust.
3. Kui nõude esitaja ei saada oma vastust kohtu poolt ette nähtud tähtajaks või ei nõustu kohtu ettepanekuga, lükkab kohus Euroopa maksekäsu avalduse täies ulatuses tagasi.
Artikkel 11
Avalduse tagasilükkamine
1. Kohus lükkab avalduse tagasi, kui:
a) |
ei ole täidetud artiklites 2, 3, 4, 6 ja 7 sätestatud tingimused või |
b) |
nõue on selgelt põhjendamatu või |
c) |
nõude esitaja ei saada oma vastust kohtu poolt artikli 9 lõike 2 alusel täpsustatud tähtajaks või |
d) |
nõude esitaja ei saada oma vastust kohtu poolt ette nähtud tähtajaks või ei nõustu kohtu ettepanekuga vastavalt artiklile 10. |
Nõude esitajat teavitatakse tagasilükkamise põhjustest, kasutades IV lisa toodud tüüpvormi D.
2. Avalduse tagasilükkamist ei saa vaidlustada.
3. Avalduse tagasilükkamine ei takista nõude esitajat esitamast uut Euroopa maksekäsu avaldust või kasutamast selleks liikmesriigi õiguse kohast muud menetlust.
Artikkel 12
Euroopa maksekäsu väljaandmine
1. Kui artiklis 8 nimetatud tingimused on täidetud, annab kohus nii kiiresti kui võimalik ja tavaliselt 30 päeva jooksul avalduse esitamise kuupäevast välja Euroopa maksekäsu, kasutades V lisas toodud tüüpvormi E.
30-päevase ajavahemiku hulka ei loeta aega, mis kulus nõude esitajal avalduse täiendamiseks, parandamiseks või muutmiseks.
2. Euroopa maksekäsk antakse välja koos avalduse vormi koopiaga. See ei sisalda nõude esitaja poolt tüüpvormi A 1. ja 2. liites esitatud teavet.
3. Euroopa maksekäsus teatatakse kostjale, et tal on võimalik:
a) |
maksta nõude esitajale maksekäsus osutatud summa või |
b) |
keelduda maksekäsu täitmisest, esitades päritoluriigi kohtusse vastuväite, mis on saadetud 30 päeva jooksul alates maksekäsu kostjale kättetoimetamisest. |
4. Euroopa maksekäsus teavitatakse kostjat sellest, et:
a) |
maksekäsk anti välja ainult nõude esitaja poolt esitatud teabe põhjal, mille õigsust kohus ei ole kontrollinud; |
b) |
juhul kui kohtule ei esitata vastuväidet vastavalt artiklile 16, muutub maksekäsk täidetavaks; |
c) |
kui esitatakse vastuväide, jätkub menetlus päritoluliikmesriigi pädevates kohtutes tavalise tsiviilkohtumenetluse korras, välja arvatud juhul, kui nõude esitaja on sõnaselgelt taotlenud sel juhul menetluse lõpetamist. |
5. Kohus tagab, et maksekäsk toimetatakse kostjale kätte kooskõlas siseriikliku õigusega selliselt, et oleks täidetud artiklites 13, 14 ja 15 sätestatud miinimumstandardid.
Artikkel 13
Kättetoimetamine kostja kättesaamistõendiga
Euroopa maksekäsu võib kostjale kätte toimetada kättetoimetamise koha riigi siseriikliku õiguse kohaselt ühel järgmistest viisidest:
a) |
isiklik kättetoimetamine, mida tõendab kostja poolt alla kirjutatud kättesaamistõend, millel on kättesaamise kuupäev; |
b) |
isiklik kättetoimetamine, mida tõendab kätte toimetanud pädeva isiku poolt alla kirjutatud ja kättetoimetamise kuupäevaga teatis selle kohta, et kostja on dokumendi kätte saanud või keeldunud seda vastu võtmast ilma õigusliku põhjenduseta; |
c) |
posti teel kättetoimetamine, mida tõendab kättetoimetamise kuupäevaga kättesaamistõend, millele on alla kirjutanud ning mille on tagastanud kostja; |
d) |
elektrooniliste vahendite, nagu faksi või elektronposti teel kättetoimetamine, mida tõendab kättetoimetamise kuupäevaga kättesaamistõend, millele on alla kirjutanud ning mille on tagastanud kostja. |
Artikkel 14
Kättetoimetamine ilma kostja kättesaamistõendita
1. Euroopa maksekäsu võib kostjale kätte toimetada kättetoimetamise koha riigi siseriikliku õiguse kohaselt samuti ühel järgmistest viisidest:
a) |
isiklik kättetoimetamine kostja kodusel aadressil isikutele, kes elavad kostjaga samas leibkonnas või töötavad seal; |
b) |
füüsilisest isikust ettevõtja või juriidilise isiku korral isiklik kättetoimetamine kostja äriruumides isikutele, kes on kostjaga seotud töölepingu või mõne muu sarnase lepingu alusel; |
c) |
maksekäsu toimetamine kostja postkasti; |
d) |
maksekäsu toimetamine postkontorisse või pädevasse ametiasutusse ning kostja postkasti vastava kirjaliku teate jätmine, eeldusel et kirjalik teade sedastab selgelt dokumendi kohtuliku iseloomu või viitab sellele, et kättetoimetamine loetakse toimunuks teate jätmisega ning seades jooksvad tähtajad; |
e) |
kättetoimetamine posti teel ilma kättesaamistõendita vastavalt lõikele 3, kui kostja aadress on päritoluliikmesriigis; |
f) |
elektrooniliste vahendite abil, mida tõendab automaatne kinnitus, eeldusel et kostja on eelnevalt selgesõnaliselt vastava kättetoimetamisviisiga nõustunud. |
2. Käesoleva määruse kohaldamisel ei ole kättetoimetamine lõike 1 kohaselt lubatav, kui kostja aadress ei ole täpselt teada.
3. Kättetoimetamist lõike 1 punktide a, b, c ja d põhjal tõendatakse järgmiselt:
a) |
kätte toimetanud pädeva isiku allakirjutatud dokumendiga, millele on märgitud:
või |
b) |
lõike 1 punktide a ja b eesmärgil kättesaamiskinnitusega isikult, kellele dokument kätte toimetati. |
Artikkel 15
Kättetoimetamine esindajale
Vastavalt artiklitele 13 või 14 võib dokumendi kätte toimetada ka kostja esindajale.
Artikkel 16
Euroopa maksekäsu vaidlustamine
1. Kostja võib päritoluriigi kohtule esitada vastuväite Euroopa maksekäsu suhtes, kasutades VI lisas toodud tüüpvormi F, mis edastatakse talle koos Euroopa maksekäsuga.
2. Vastuväide saadetakse 30 päeva jooksul alates maksekäsu kostjale kättetoimetamisest.
3. Kostja märgib vastuväites, et ta vaidlustab nõude, ilma et ta peaks seda põhjendama.
4. Vastuväide esitatakse kas paberkandjal või kasutades muid, sealhulgas elektroonilisi sidevahendeid, mida päritoluliikmesriik aktsepteerib ning mis on päritoluriigi kohtule kättesaadavad.
5. Vastuväitele kirjutab alla kostja või, kui see on asjakohane, tema esindaja. Juhul kui vastuväide esitatakse elektrooniliselt vastavalt lõikele 4, allkirjastatakse see vastavalt direktiivi 1999/93/EÜ artikli 2 lõikele 2. Päritoluliikmesriik tunnustab allkirja ning sellega seoses ei saa esitada lisanõudeid.
Elektroonilist allkirja ei nõuta, kui päritoluliikmesriigi kohtutes on olemas alternatiivne elektroonilise side süsteem, mis on kättesaadav teatavale eelregistreeritud ja autenditud kasutajate rühmale ning mis võimaldab nimetatud kasutajaid turvaliselt identifitseerida. Liikmesriigid teatavad sellistest sidesüsteemidest komisjonile.
Artikkel 17
Vastuväite esitamise mõju
1. Kui vastuväide esitatakse artikli 16 lõikes 2 sätestatud tähtaja piires, jätkub menetlus päritoluliikmesriigi pädevates kohtutes tavalise tsiviilkohtumenetluse korras, välja arvatud juhul, kui nõude esitaja on sõnaselgelt taotlenud sel juhul menetluse lõpetamist.
Kui nõude esitaja esitas oma nõude Euroopa maksekäsumenetluse korras, ei mõjuta siseriiklik õigus kuidagi tema seisundit järgnevas tavalises tsiviilkohtumenetluses.
2. Üleminekut tavalisele tsiviilkohtumenetlusele lõike 1 tähenduses reguleerib päritoluliikmesriigi õigus.
3. Nõude esitajale teatatakse, kas kostja on vastuväite esitanud, ning samuti üleminekust tavalisele tsiviilkohtumenetlusele.
Artikkel 18
Täidetavus
1. Kui artikli 16 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul, võttes arvesse aega, mis on piisav vastuväite kohalejõudmiseks, ei ole vastuväidet päritoluriigi kohtule esitatud, tunnistab kohus viivitamata Euroopa maksekäsu täidetavaks, kasutades VII lisas toodud tüüpvormi G. Kohus kontrollib kättetoimetamise kuupäeva.
2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, reguleerib täidetavuse vorminõudeid päritoluliikmesriigi õigus.
3. Kohus saadab täidetavaks tunnistatud Euroopa maksekäsu nõude esitajale.
Artikkel 19
Välisriigi kohtuotsuste tunnustamise nõude kaotamine
Päritoluliikmesriigis täidetavaks muutunud Euroopa maksekäsku tunnustatakse ja täidetakse teistes liikmesriikides ilma vajaduseta täidetavust tõendada ning ilma võimaluseta vaidlustada selle tunnustamist.
Artikkel 20
Erandjuhtude läbivaatamine
1. Pärast artikli 16 lõikes 2 sätestatud tähtaja möödumist on kostjal õigus taotleda Euroopa maksekäsu läbivaatamist päritoluliikmesriigi pädevas kohtus, kui
a) |
või |
b) |
kostjat takistasid nõude vaidlustamisel vääramatu jõud või temast sõltumatud erakorralised asjaolud, |
tingimusel et mõlemal juhul tegutseb kostja viivitamata.
2. Pärast artikli 16 lõikes 2 sätestatud tähtaja möödumist on kostjal samuti õigus taotleda Euroopa maksekäsu läbivaatamist päritoluliikmesriigi pädevas kohtus, kui käesolevas määruses sätestatud nõudeid arvesse võttes anti maksekäsk välja selgelt valesti, või muudel erandlikel asjaoludel.
3. Kui kohus lükkab kostja avalduse tagasi, kuna läbivaatamiseks ei anna alust ükski lõigetes 1 ja 2 osutatud põhjustest, jääb Euroopa maksekäsk jõusse.
Kui kohus otsustab, et läbivaatamine on õigustatud ühel lõigetes 1 ja 2 sätestatud põhjustest, muutub Euroopa maksekäsk tühiseks.
Artikkel 21
Täitmine
1. Ilma et see piiraks käesoleva määruse sätete kohaldamist, reguleerib täitemenetlust maksekäsu täitmise liikmesriigi õigus.
Täidetavaks muutunud Euroopa maksekäsk kuulub täitmisele samadel tingimustel kui täidetavaks muutunud otsus, mis on välja antud maksekäsu täitmise liikmesriigis.
2. Maksekäsu täitmiseks mõnes muus liikmesriigis esitab nõude esitaja asjaomase liikmesriigi pädevatele täitevasutustele järgmised dokumendid:
a) |
päritoluriigi kohtus täidetavaks tunnistatud Euroopa maksekäsu koopia, mis vastab selle ehtsuse kindlakstegemiseks vajalikele tingimustele ning |
b) |
vajadusel Euroopa maksekäsu tõlge maksekäsu täitmise liikmesriigi ametlikku keelde või, kui kõnealuses liikmesriigis on mitu ametlikku keelt, selles kohas, kus maksekäsu täitmist taotletakse, toimuvate kohtumenetluste ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusele, või muusse keelde, mille aktsepteerimisest maksekäsu täitmise liikmesriik on teatanud. Iga liikmesriik võib teatavaks teha Euroopa Liidu institutsioonide selle ametliku keele või need ametlikud keeled, mis ei ole tema riigikeeled, kuid milles koostatud Euroopa maksekäskusid ta võib aktsepteerida. Tõlke tõestab isik, kes on selleks pädev ühes liikmesriigis. |
3. Nõude esitajalt, kes taotleb ühes liikmesriigis välja antud Euroopa maksekäsu täitmist teises liikmesriigis, ei nõuta mitte mingit tagatist ega deposiiti olenemata vormist, selle tõttu, et ta on välisriigi kodanik või et tema alaline või peamine elu- või asukoht ei ole maksekäsu täitmise liikmesriigis.
Artikkel 22
Täitmisest keeldumine
1. Kostja avalduse alusel keeldub maksekäsu täitmise liikmesriigi pädev kohtus Euroopa maksekäsku täitmisest, kui Euroopa maksekäsk on vastuolus mis tahes liikmesriigis või kolmandas riigis vastu võetud varasema otsuse või korraldusega, eeldusel et:
a) |
varasem otsus või määrus käsitles samu asjaolusid samade osapoolte vahel ning |
b) |
varasem otsus või määrus vastab tingimustele, mis on vajalikud selle tunnustamiseks maksekäsu täitmise liikmesriigis, ning |
c) |
vastuolu ei olnud võimalik esitada vastuväitena päritoluliikmesriigi kohtumenetluse käigus. |
2. Avalduse alusel keeldutakse maksekäsu täitmisest samuti juhul, kui kostja on nõude esitajale maksnud Euroopa maksekäsuga ette nähtud summa.
3. Euroopa maksekäsk ei kuulu mitte mingil juhul sisulisele läbivaatamisele maksekäsu täitmise liikmesriigis.
Artikkel 23
Täitmise edasilükkamine või piiramine
Kui kostja on vastavalt artiklile 20 esitanud läbivaatamistaotluse, võib maksekäsu täitmise liikmesriigi pädev kohus kostja avalduse põhjal:
a) |
piirduda täitemenetlusel kaitsemeetmete võtmisega või |
b) |
määrata täitmise tingimuseks kindla suurusega tagatise andmise või |
c) |
erandlikel asjaoludel täitemenetluse peatada. |
Artikkel 24
Seaduslik esindamine
Poolte esindamine advokaadi või mõne muu õigusnõustaja poolt ei ole kohustuslik:
a) |
nõude esitajale Euroopa maksekäsu avalduse esitamisel; |
b) |
kostjale Euroopa maksekäsu suhtes vastuväite esitamisel. |
Artikkel 25
Kohtukulud
1. Euroopa maksekäsumenetluse kohtukulud ja tavalise tsiviilkohtumenetluse kohtukulud, mis tulenevad Euroopa maksekäsu suhtes vastuväite esitamisest liikmesriigis, ei tohi kokku ületada kõnealuse liikmesriigi sellise tavalise tsiviilkohtumenetluse kohtukulusid, millele ei eelne Euroopa maksekäsumenetlust.
2. Käesoleva määruse kohaldamisel koosnevad kohtukulud kohtule tasumisele kuuluvatest tasudest ja lõivudest, mille suurus määratakse kindlaks siseriikliku õiguse kohaselt.
Artikkel 26
Seos siseriikliku menetlusõigusega
Kõiki menetlusküsimusi, mida käesolevas määruses eraldi ei käsitleta, reguleeritakse siseriikliku õigusega.
Artikkel 27
Seos määrusega (EÜ) nr 1348/2000
Käesolev määrus ei mõjuta nõukogu 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta (8) kohaldamist.
Artikkel 28
Kättetoimetamise kulude ja täitmisega seotud teave
Liikmesriigid teevad koostööd, et jagada avalikkusele ja kutseringkondadele teavet alljärgneva kohta:
a) |
dokumentide kättetoimetamise kulud ning |
b) |
milliste ametiasutuste pädevusse kuulub täitmine artiklite 21, 22 ja 23 kohaldamisel, |
eelkõige tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa kohtute võrgu kaudu, mis on loodud vastavalt nõukogu 28. mai 2001. aasta otsusele 2001/470/EÜ. (9)
Artikkel 29
Teave kohtualluvuse, läbivaatamise korra, sidevahendite ja keelte kohta
1. Liikmesriigid edastavad komisjonile ... (10) teabe alljärgneva kohta:
a) |
milliste kohtute pädevusse kuulub Euroopa maksekäsu väljaandmine; |
b) |
läbivaatamismenetlus ja pädevad kohtud artikli 20 kohaldamisel; |
c) |
millised sidevahendid on neile Euroopa maksekäsumenetluse puhul vastuvõetavad ning kohtutele kättesaadavad; |
d) |
artikli 21 lõike 2 punkti b kohaselt aktsepteeritud keeled. |
Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõigist hilisematest muudatustest kõnealustes andmetes.
2. Komisjon teeb lõike 1 kohaselt edastatud teabe avalikkusele kättesaadavaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamisega ning muude asjakohaste vahenditega.
Artikkel 30
Lisade muudatused
Lisades esitatud tüüpvorme ajakohastatakse või kohandatakse tehniliselt artikli 31 lõikes 2 sätestatud korras, tagades seejuures nende täieliku vastavuse käesoleva määruse sätetega.
Artikkel 31
Komitee
1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 44/2001 artikliga 75 loodud komitee.
2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7 , võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
Artikkel 32
Läbivaatamine
... (11) esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele üksikasjaliku aruande Euroopa maksekäsumenetluse toimimise kohta. Aruandes antakse hinnang menetluse toimimisele ja see sisaldab laiendatud mõjuhinnangut iga liikmesriigi kohta.
Selleks annavad liikmesriigid komisjonile teavet Euroopa maksekäsu piiriülese toimimise kohta, eesmärgiga tagada, et parimad tavad kajastaks parema õigusloome põhimõtteid ning et neid Euroopa Liidus asjakohaselt arvesse võetakse. Nimetatud teave hõlmab kohtukulusid, menetluse kiirust, tõhusust, kasutamise lihtsust ja liikmesriikide riiklikke maksekäsumenetlusi.
Komisjon lisab aruandele vajaduse korral kohandamisettepanekud.
Artikkel 33
Jõustumine
Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates ... (12), välja arvatud artiklid 28, 29, 30 ja 31, mida kohaldatakse alates ... (13).
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.
..., ...
Euroopa Parlamendi nimel
president
Nõukogu nimel
eesistuja
(1) ELT C 221, 8.9.2005, lk 77.
(2) Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2005. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 30. juuni 2006. aasta ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2006. aasta seisukoht.
(3) EÜT C 12, 15.1.2001, lk 1.
(4) EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1.
(5) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).
(6) EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2245/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 10).
(7) EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12.
(8) EÜT L 160, 30.6.2000, lk 37.
(9) EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25.
(10) 18 kuud pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeva.
(11) Viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.
(12) 24 kuud pärast käesoleva määruse vastuvõtmist.
(13) 18 kuud pärast käesoleva määruse vastuvõtmist.
I LISA
II - VII LISA
Lisad muutmata. Vaata nõukogu ühist seisukohta 7535/3/06.
P6_TA(2006)0441
Programm “Aktiivsed noored” (2007-2013) ***II
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse programm “Aktiivsed noored” perioodiks 2007-2013 (6236/3/2006 - C6-0273/2006 - 2004/0152(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)
Euroopa Parlament,
— |
võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (6236/3/2006 - C6-0273/2006); |
— |
võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2004)0471) (2) kohta; |
— |
võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2006)0228) (2); |
— |
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
— |
võttes arvesse kodukorra artiklit 67; |
— |
võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0341/2006), |
1. |
kiidab ühise seisukoha heaks; |
2. |
märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga; |
3. |
teeb presidendile ülesandeks allkirjastada õigusakt koos nõukogu eesistujaga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
4. |
teeb peasekretärile ülesandeks allkirjastada õigusakt pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
5. |
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
(1) Vastuvõetud tekstid, 25.10.2005, P6_TA(2005)0396.
(2) ELTs seni avaldamata.
P6_TA(2006)0442
Integreeritud tegevusprogramm elukestva õppe alal ***II
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse integreeritud tegevusprogramm elukestva õppe alal (6237/3/2006 - C6-0274/2006 - 2004/0153(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)
Euroopa Parlament,
— |
võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (6237/3/2006 - C6-0274/2006); |
— |
võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2004)0474) (2) kohta; |
— |
võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2006)0236) (2); |
— |
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
— |
võttes arvesse kodukorra artiklit 67; |
— |
võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0344/2006), |
1. |
kiidab ühise seisukoha heaks; |
2. |
märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga; |
3. |
teeb presidendile ülesandeks allkirjastada õigusakt koos nõukogu eesistujaga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
4. |
teeb peasekretärile ülesandeks allkirjastada õigusakt pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
5. |
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
(1) Vastuvõetud tekstid, 25.10.2005, P6_TA(2005)0395.
(2) ELTs seni avaldamata.
P6_TA(2006)0443
Programm “Kodanike Euroopa” (2007-2013) ***II
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse ajavahemikuks 2007-2013 programm “Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust kohta (9575/1/2006 - C6-0316/2006 - 2005/0041(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)
Euroopa Parlament,
— |
võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (9575/1/2006 - C6-0316/2006); |
— |
võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2005)0116) (2) kohta; |
— |
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
— |
võttes arvesse kodukorra artiklit 62; |
— |
võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0342/2006), |
1. |
kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
2. |
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
(1) Vastuvõetud tekstid, 5.4.2006, P6_TA(2006)0127.
(2) ELTs seni avaldamata.
P6_TC2-COD(2005)0041
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 25. oktoobril 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007- 2013 programm “Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 151 ja 308,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Asutamislepinguga kehtestatakse liidu kodakondsus, mis täiendab vastavate liikmesriikide kodakondsust. See on oluline element Euroopa integratsiooni tugevdamisel ja kindlustamisel. |
(2) |
Ühendus peaks kodanikke täies ulatuses teadvustama nende Euroopa kodakondsusest, samuti selle eelistest ning õigustest ja kohustustest, mida tuleb subsidiaarsust arvesse võttes sidususe huvides edendada. |
(3) |
Eriti kiiresti on Euroopa kodanikele vaja nende Euroopa Liidu kodakondsust teadvustada seoses Brüsselis 16 ja 17. juunil 2005 kogunenud Euroopa Ülemkogu algatatud laialdase aruteluga Euroopa tuleviku üle. Seepärast peaks programm “Kodanike Euroopa” täiendama teisi samalaadseid algatusi, kuid mitte neid dubleerima. |
(4) |
Selleks, et kodanikud saaksid täielikult toetada Euroopa integratsiooni, tuleks panna rohkem rõhku nende ühistele väärtustele, ajaloole ja kultuurile, mis on võtmeelemendid nende kuulumisel vabaduse, demokraatia ning inimõiguste, kultuurilise mitmekesisuse, sallivuse ja solidaarsuse austamise põhimõtetele tuginevasse, 7. detsembril 2000 välja kuulutatud Euroopa Liidu Põhiõiguste Hartaga (4) kooskõlas olevasse ühiskonda. |
(5) |
Kodanikuaktiivsuse innustamine ei ole võtmeelement mitte ainult rassismi-, ksenofoobia- ja sallimatusevastase võitluse, vaid ka ühtekuuluvuse ja demokraatia arengu tugevdamisel. |
(6) |
ELi informatsiooni- ja kommunikatsioonistrateegia kontekstis peaks olema tagatud vastavate meetmete laialdane levik ja suur mõju. |
(7) |
Selleks, et tuua Euroopa oma kodanikele lähemale ning võimaldada neil täielikult osaleda üha tihedamalt kokku kasvava Euroopa ülesehitamises, tuleb jõuda osalevate riikide kõigi kodanikeni ja seadusjärgsete elanikeni ning kaasata nad riikidevahelisse vahetusse ja koostöösse, andes panuse ühiste Euroopa ideaalide juurde kuulumise tunde arendamisse. |
(8) |
Euroopa Parlament leidis oma 1988. aastal vastu võetud resolutsioonis, et on soovitav rohkem pingutada, et tugevdada kontakte eri liikmesriikide kodanike vahel, ning märkis, et Euroopa Liidu eritoetus eri liikmesriikide kohalike omavalitsuste vaheliste mestimisprojektide väljatöötamiseks on ratsionaalne ja soovitav. |
(9) |
Euroopa Ülemkogu on mitmel puhul tunnistanud vajadust viia Euroopa Liit ja selle institutsioonid liikmesriikide kodanikele lähemale. Ülemkogu on innustanud liidu institutsioone pidama ja soodustama avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi organiseerunud kodanikuühiskonnaga ning seega edendama kodanike osalemist avalikus elus ja otsuste tegemisel, rõhutades samal ajal põhiväärtusi, mida Euroopa kodanikud jagavad. |
(10) |
Nõukogu kehtestas oma 26. jaanuari 2004. aasta otsuses 2004/100/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus), (5) tegevuskava, mis on kinnitanud vajadust edendada jätkuvat dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja kohalike omavalitsustega ning toetada kodanike aktiivset kaasamist. |
(11) |
Riikidevahelise ja valdkondadeülese mõõtmega kodanikuprojektid on olulised vahendid, et jõuda kodanikeni ning edendada Euroopa-teadvust, Euroopa poliitilist integratsiooni, sotsiaalset kaasatust ja vastastikust mõistmist. |
(12) |
Euroopa, riikide ja kohaliku tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonid on olulised kodanike aktiivseks osalemiseks ühiskonnas ning aitavad elavdada avaliku elu kõiki aspekte. Nad on ka vahendajateks Euroopa ja tema kodanike vahel. Seepärast tuleks soodustada ja innustada nende riikidevahelist koostööd. |
(13) |
Euroopa poliitika uurimisorganisatsioonid võivad anda ideid ja mõtteid Euroopa tasandil mõttevahetuse pidamiseks. Seetõttu on ka soovitatav ühenduslülina Euroopa institutsioonide ja kodanike vahel toetada meetmeid, mis väljendavad nende pühendumust Euroopa identiteedi ja kodakondsuse loomisele ning kehtestada selleks läbipaistvate kriteeriumidega menetlused info- ja vahetusvõrgustike edendamiseks. |
(14) |
amuti on oluline jätkata tegevust, mille Euroopa Liit algatas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsuse nr 792/2004/EÜ raames, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil kultuuri valdkonnas tegutsevate asutuste edendamiseks, (6) et säilitada ja mälestada peamisi küüditamistega seotud objekte ja arhiive; sellega saab hoida teadlikkust teise maailmasõja koguulatusest ja traagilistest tagajärgedest ning soodustada üldist ajaloo mäletamist, et jätta minevik seljataha ja ehitada tulevikku. |
(15) |
7.-9. detsembril 2000 Nice's kogunenud Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud avalduses spordi kohta märgiti, et “kuigi ühendusel ei ole selles valdkonnas otseseid volitusi, peab ta asutamislepingu erinevate sätete alusel tegutsemisel arvesse võtma spordile omaseid sotsiaalseid, hariduslikke ja kultuurilisi funktsioone.” |
(16) |
Erilist tähelepanu tuleks pöörata kõigi liikmesriikide kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud integreerimisele riikidevahelistesse projektidesse ja tegevustesse. |
(17) |
Kandidaatriigid ja EFTA riigid, mis on EMP lepingu osapooled, on tunnustatud kui ühenduse programmide võimalikud osalejad vastavalt nende riikidega sõlmitud lepingutele. |
(18) |
Thessalonikis19. ja 20. juuni 2003. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu võttis vastu “Lääne-Balkani riikide arengukava: Euroopa integratsiooni poole liikudes”, milles kutsutakse Lääne-Balkani riike osalema ühenduse programmides ja ametites; seepärast tuleks Lääne-Balkani riike tunnustada kui võimalikke osalejaid ühenduse programmides. |
(19) |
Programmi tuleks koostöös komisjoni ja liikmesriikidega korrapäraselt seirata ja sõltumatult hinnata, et võimaldada meetmete korrakohaseks rakendamiseks vajalikku kohandamist. |
(20) |
Programmi seire ja hindamise menetlustes tuleks kasutada konkreetseid, mõõdetavaid, saavutatavaid, asjakohaseid ja tähtajalisi eesmärke ja näitajaid. |
(21) |
Ühenduse finantshuve kaitsvaid määrusi - nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (7) (edaspidi “finantsmäärus”), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) 1605/2002 (8) üksikasjalikud rakenduseeskirjad - tuleb kohaldada, arvestades eelarvevahendite lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, selliste juhtude arvu piirangut, mille puhul komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja juhtimise eest, ning vahendite hulga ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse nõutavat proportsionaalsust. |
(22) |
Tuleks võtta ka asjakohased meetmed, et hoida ära eeskirjade eiramisi ja pettust ning saada tagasi kaotatud või valesti makstud või kasutatud vahendid. |
(23) |
Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet järgides võib programmi elluviimist lihtsustada, kasutades selleks üldsummas rahastamist ja lähtudes kas programmis osalejatele määratud toetusest või ühenduse toetusest programmi haldamiseks riiklikul tasandil loodud struktuuridele. |
(24) |
Otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevale institutsioonile iga-aastases eelarveprotsessis peamiseks juhiseks 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (9) punkti 37 tähenduses. |
(25) |
Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei saa liikmesriigid täiel määral saavutada, ja need on programmi tegevuste ja meetmete riikidevahelise ja mitmepoolse laadi tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
(26) |
Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (10) |
(27) |
Üleminekumeetmed enne 31. detsembrit 2006 algatatud meetmete kontrollimiseks tuleks võtta vastu vastavalt otsusele 2004/100/EÜ, |
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
Artikkel 1
Programmi sisu ja reguleerimisala
1. Käesoleva otsusega luuakse programm “Kodanike Euroopa” (edaspidi “programm”) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.
2. Programm aitab saavutada järgmisi üldeesmärke:
a) |
anda kodanikele võimalus tegutseda koos ja osaleda üha tihedamalt kokku kasvava sellise Euroopa ehitamisel, mis on demokraatlik ja orienteeritud maailmale, mida ühendab ja rikastab selle kultuuriline mitmekesisus, ning seega arendada Euroopa Liidu kodakondsust; |
b) |
arendada Euroopa identiteeti, mis põhineb ühistel väärtustel, ajalool ja kultuuril; |
c) |
aidata kaasa sellele, et kodanikud tunnetaksid Euroopa Liitu omasena; |
d) |
parandada sallivust ja vastastikust mõistmist Euroopa kodanike vahel, austades ja edendades kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning aidates samal ajal kaasa kultuuridevahelisele dialoogile. |
Artikkel 2
Programmi erieesmärgid
Programmil on järgmised erieesmärgid, mis vastavad asutamislepingu põhieesmärkidele ja mis viiakse ellu riikidevaheliselt:
a) |
viia kokku inimesi kohalikest kogukondadest üle Euroopa, et jagada ja vahetada kogemusi, arvamusi ja väärtusi, õppida ajaloost ning valmistuda tulevikuks; |
b) |
edendada Euroopa kodakondsuse ja demokraatiaga, jagatud väärtuste, ühise ajaloo ja kultuuriga seotud tegevust, mõttevahetust ja arutelu Euroopa tasandil kodanikuühiskonna organisatsioonide koostöö kaudu; |
c) |
tuua Euroopa oma kodanikele lähemale, edendades euroopalikke väärtusi ja saavutusi, hoides samas mälestust Euroopa minevikust; |
d) |
soodustada kõigi osalevate riikide kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelist suhtlust, aidates kaasa kultuuridevahelisele dialoogile ja rõhutada nii Euroopa mitmekesisust kui ka ühtsust, pöörates erilist tähelepanu tegevustele, mille eesmärk on tugevdada sidet enne 2004. aasta 30. aprilli Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide ja pärast seda kuupäeva ühinenud liikmesriikide kodanike vahel. |
Artikkel 3
Meetmed
1. Programmi eesmärkide poole püüdlemiseks toetatakse järgmisi meetmeid, mille üksikasjad on esitatud lisa I osas:
a) |
“Aktiivsed Euroopa kodanikud”, mis hõlmab:
|
b) |
“Aktiivne kodanikuühiskond Euroopas”, mis hõlmab:
|
c) |
“Üheskoos Euroopa heaks”, mis hõlmab:
|
d) |
"Euroopa mäletab", mis hõlmab:
|
2. Iga meetme puhul võidakse pidada esmatähtsaks kõigi liikmesriikide kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud integreerimist, nagu on sätestatud artikli 2 punktis d esitatud erieesmärgis.
Artikkel 4
Ühenduse meetmete vorm
1. Ühenduse meetmeteks võivad olla toetused või riigihankelepingud.
2. Ühenduse toetusi võib anda eri vormides, nt tegevustoetused, meetmetoetused, stipendiumid, auhinnad.
3. Riigihankelepingud hõlmavad teenuste ostmist, nt ürituste korraldamine, uuringud ja teadustöö, teavitamis- ja teabelevitamisvahendid, järelevalve ja hindamine.
4. Ühenduse toetuse saamise tingimustele vastamiseks peavad toetusesaajad vastama lisa II osas sätestatud nõuetele.
Artikkel 5
Programmis osalemine
Programmis võivad osaleda järgmised riigid (edaspidi “osalevad riigid”):
a) |
liikmesriigid; |
b) |
EFTA riigid, kes on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised kooskõlas nimetatud lepingu sätetega; |
c) |
kandidaatriigid, kes saavad abi ühinemiseelse strateegia raames, kooskõlas üldpõhimõtete ja üldtingimustega, mis on ette nähtud raamlepingutes nende riikide osalemiseks ühenduse programmides; |
d) |
Lääne-Balkani riigid kooskõlas korraga, mis kehtestatakse nende riikide puhul nende ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevate raamlepingute alusel. |
Artikkel 6
Juurdepääs programmile
Programmis võivad osaleda kõik sidusrühmad, kes edendavad Euroopa kodanikuaktiivsust, eelkõige kohalikud omavalitsused ja organisatsioonid, Euroopa poliitika uurimisorganisatsioonid (ekspertrühmad), kodanike rühmitused ja muud kodanikuühiskonna organisatsioonid.
Artikkel 7
Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega
Programmiga võib hõlmata Euroopa kodanikuaktiivsuse alaseid ühiseid ja uuenduslikke tegevusi koos asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Euroopa Nõukogu ja UNESCO, ühiste panuste alusel ja kooskõlas finantsmäärusega ning iga institutsiooni või organisatsiooni erinevate eeskirjadega.
Artikkel 8
Rakendusmeetmed
1. Komisjon võtab programmi rakendamiseks vajalikud meetmed vastu kooskõlas lisa sätetega.
2. Artikli 9 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt võetakse vastu järgmised meetmed:
a) |
programmi rakenduskord, sealhulgas aasta tööplaan, valikukriteeriumid ja valikumenetlused; |
b) |
programmi erinevate meetmete omavaheline üldine tasakaalustamine; |
c) |
programmi järelevalve ja hindamise kord. |
d) |
rahaline toetus (summa, kestus, jaotus ja toetuse saajad), mille ühendus annab kõigi tegevustoetuste ja mitmeaastaste mestimiskokkulepete rahastamiseks meetme 1 raames ning avalikkuse teravdatud tähelepanu all olevatele üritustele meetme 3 raames. |
3. Kõik muud programmi rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 9 lõikes 3 osutatud menetluse kohaselt.
4. Lõikes 2 nimetatud menetluse raames võib komisjon koostada juhised iga lisas nimetatud meetme jaoks, et kohandada programmi vastavalt prioriteetide mis tahes muudatustele Euroopa kodanikuaktiivsuse valdkonnas.
Artikkel 9
Komitee
1. Komisjoni abistab komitee.
2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.
Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses määratakse kaks kuud.
3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.
4. Komitee võtab vastu oma töökorra.
Artikkel 10
Kooskõla ühenduse ja Euroopa Liidu muude vahenditega
1. Komisjon tagab kooskõla ja vastastikuse täiendavuse käesoleva programmi ning muude ühenduse tegevusvaldkondade vahendite vahel, eelkõige hariduse, kutsehariduse, kultuuri, noorte, spordi, keskkonna, audiovisuaalse sektori ja meedia, põhiõiguste- ja vabaduste, sotsiaalse kaasatuse, soolise võrdõiguslikkuse, diskrimineerimise kõikide vormide, rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise, teadusuuringute, infoühiskonna ning ühenduse välistegevuse (eelkõige Euroopa naabruspoliitika tasandil) valdkonnas.
2. Programmil võivad olla muude ühenduse ja Euroopa Liidu vahenditega ühised rahalised vahendid, et rakendada meetmeid, mis täidavad nii käesoleva programmi kui asjaomaste muude vahendite eesmärke.
Artikkel 11
Rahastamispakett
1. Programmi rakendamise eelarveks artiklis 1 nimetatud ajavahemikul nähakse ette 190 miljonit eurot (11).
2. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.
Artikkel 12
Finantssätted
1. Rahaline abi antakse toetusena juriidilistele isikutele. Sõltuvalt meetme laadist ja eesmärgist võib toetusi anda ka füüsilistele isikutele.
2. Komisjon võib anda füüsilistele või juriidilistele isikutele programmi raames teostatud meetmete või projektide eest auhindu.
3. Vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklile 181 ning sõltuvalt meetme laadist võib lubada kindlasummalist rahastamist ja/või ühikukulu määrade kohaldamist.
4. Võidakse lubada mitterahalist kaasfinantseerimist.
5. Komisjon võib sõltuvalt toetusesaaja ja meetme omadustest otsustada vabastada toetusesaaja kavandatud meetme või tööprogrammi täitmiseks nõutava kutsealase pädevuse ja kvalifikatsiooni tõendamisest.
6. Toetusesaaja poolt esitatava teabe hulka võib piirata väikeste toetuste puhul.
7. Teatud juhtudel, nagu väikese toetuse andmise korral, ei pea toetusesaaja tõendama oma finantssuutlikkust kavandatava projekti või tööprogrammi elluviimiseks.
8. Käesoleva programmi alusel neile asutustele antud tegevustoetusi, kes tegutsevad Euroopa Liidu üldistes huvides vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklile 162, ei vähendata automaatselt nende korduva andmise korral.
Artikkel 13
Ühenduse finantshuvide kaitse
1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise puhul tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonidega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (12) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (13) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (14).
2. Käesoleva programmi raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 nimetatud eeskirjade eiramine ühenduse õiguse sätete mis tahes rikkumist või majandustegevuses osaleja tegevusest või tegevusetusest põhjustatud lepingulise kohustuse rikkumist, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või kahjustaks liidu üldeelarvet või ühenduste täidetavaid eelarveid.
3. Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta teeb kindlaks eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva otsuse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata muudetud nii, et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.
4. Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon toetusesaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui toetusesaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.
5. Iga põhjendamatu väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.
Artikkel 14
Järelevalve ja hindamine
1. Komisjon tagab programmi korrapärase järelevalve. Järelevalve ja hindamiste tulemusi kasutatakse käesoleva programmi rakendamisel. Järelevalve hõlmab eelkõige lõike 3 punktides a ja c nimetatud aruannete koostamist.
Erieesmärgid võib läbi vaadata kooskõlas asutamislepingu artikliga 251.
2. Komisjon tagab programmi korrapärase ja sõltumatu välishindamise ning annab Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru.
3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele:
a) |
hiljemalt 31. detsembriks 2010 hindamise vahearuande programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ning rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta; |
b) |
hiljemalt 31. detsembriks 2011 teatise programmi jätkumise kohta; |
c) |
hiljemalt 31. detsembriks 2015 järelhindamise aruande. |
Artikkel 15
Üleminekusäte
Vastavalt otsusele 2004/100/EÜ reguleerib kõnealune otsus enne 31. detsembrit 2006 võetud meetmeid kuni nende lõpuleviimiseni.
Vastavalt finantsmääruse artiklis 18 sätestatule võib programmile teha kättesaadavaks assigneeringud, mis vastavad eraldatud tuludele ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest otsuse 2004/100/EÜ kohaselt.
Artikkel 16
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.
..., ...
Euroopa Parlamendi nimel
president
Nõukogu nimel
eesistuja
(1) ELT C 28, 3.2.2006, lk 29.
(2) ELT C 115, 16.5.2006, lk 81.
(3) Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2006. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 25. septembri 2006. aasta ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2006. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).
(4) EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.
(6) ELT L 138, 30.4.2004, lk 40.
(7) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
(8) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1261/2005 (ELT L 201, 2.8.2005, lk 3).
(9) ELT C 139, 14.6. 2006, lk 1.
(10) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).
(11) Summa põhineb 2004. aasta arvudel ja seda võib inflatsiooni arvessevõtmiseks tehniliselt kohandada.
(12) EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.
(13) EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
(14) EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
LISA
I. MEETMETE KIRJELDUS
Täiendav teave programmile juurdepääsu kohta
Artiklis 6 nimetatud kodanikuühiskonna organisatsioonide hulka võivad muu hulgas kuuluda ametiühingud, haridusasutused, vabatahtliku töö ja harrastusspordi valdkonnas tegutsevad organisatsioonid.
1. MEEDE: AKTIIVSED EUROOPA KODANIKUD
Kõnealune meede moodustab programmi selle osa, mis on spetsiaalselt suunatud kodanikke hõlmavatele tegevustele. Need tegevused kuuluvad kahe järgmise meetmeliigi alla:
Sõpruslinnad
See meede on suunatud tegevustele, mis hõlmavad või edendavad Euroopa kodanike otsekontakte nende osalemisel sõpruslinnade tegevuses. Need võivad olla ühekordsed või esmakordsed tegevused või esineda struktureeritud, mitmeaastaste, mitmepoolsete lepingutena, mis järgivad kindlaksmääratud programmi ja koosnevad mitmest tegevusest, alates kodanike kohtumistest kuni üldist huvi pakkuvatel teemadel toimuvate erikonverentside või -seminarideni (koos vastavate väljaannetega), mis korraldatakse sõpruslinnade tegevuse raames. See meede aitab aktiivselt kaasa vastastikuse tundmise ja mõistmise tugevdamisele kodanike ja kultuuride vahel.
Aastateks 2007, 2008 ja 2009 võib struktuuritoetust anda otse Euroopa Omavalitsuste ja Regioonide Nõukogule (CEMR), s.o organisatsioonile, mille eesmärk on tegutseda Euroopa üldistes huvides ja mis tegutseb sõpruslinnade valdkonnas.
Kodanike projektid ja toetusmeetmed
Kõnealuse meetmega toetatakse mitmeid riikidevahelise ja valdkonnaülese mõõtmega projekte, millesse kodanikud on otse kaasatud. Prioriteet kuulub kohaliku tasandi osalemise innustamisele suunatud projektidele. Selliste projektidega otsitakse uuenduslike lähenemisviiside kaudu võimalikke vastuseid väljaselgitatud vajadustele ning nende ulatus ja rakendusala sõltub ühiskonna arengutest. Soodustatakse uute tehnoloogiate, eriti infoühiskonna tehnoloogiate kasutamist. Need projektid ühendavad eri taustaga kodanikke, kes teevad koostööd või arutlevad ühiste Euroopa teemade üle, arendades sellega vastastikust arusaamist ning tõstes teadlikkust Euroopa integratsiooniprotsessist.
Sõpruslinnade ja kodanike projektide parandamiseks on vaja töötada välja ka toetusmeetmed parimate tavade vahetamiseks, liita kohaliku ja piirkondliku tasandi sidusrühmade (sh avaliku võimu asutuste) kogemused ning arendada näiteks koolituse kaudu uusi oskusi.
Soovituslikult kulutatakse sellele meetmele vähemalt 45% programmi kogueelarvest.
2. MEEDE: AKTIIVNE KODANIKUÜHISKOND EUROOPAS
Struktuuriabi Euroopa poliitika uurimisorganisatsioonidele (ekspertrühmad)
Asutused, kes pakuvad uusi ideid ja mõtteid Euroopa teemadel, on olulised institutsioonide koostööpartnerid, kes suudavad anda ELi institutsioonidele sõltumatuid strateegilisi, valdkonnaüleseid soovitusi. Nad võivad läbi viia tegevusi, mis pakuvad ainet eelkõige Euroopa Liidu kodakondsuse ning Euroopa väärtuste ja kultuuri teemalisele mõttevahetusele. Kõnealuse meetme eesmärk on tugevdada selliste organisatsioonide institutsioonilist suutlikkust, mis on esindavat laadi, pakuvad tõelist Euroopa lisaväärtust, suudavad avaldada olulist mitmekordistavat mõju ning on lisaks võimelised tegema koostööd käesoleva programmi teiste toetusesaajatega. Üleeuroopaliste võrgustike tugevdamine on selle valdkonna oluline element. Toetusi võib anda mitmeaastaste tööprogrammide alusel, mis koondavad eri teemasid või tegevusi.
Aastateks 2007, 2008 ja 2009 võib struktuuritoetust anda otse ühingule “Groupement d'études et de recherches Notre Europe” ja instituudile “Institut für Europäische Politik” kui asutustele, mille eesmärk on tegutseda Euroopa üldistes huvides.
Struktuuriabi kodanikuühiskonna organisatsioonidele Euroopa tasandil
Kodanikuühiskonna organisatsioonidel on väga oluline roll kodanike kaasamisel ühiskondlikku, haridus- ja kultuurialasesse ning poliitilisse tegevusse, mis ühtlasi tähendab nende osalemist ühiskonnas. Neid on vaja ja nad peavad suutma Euroopa tasandil tegutseda ning koostööd teha. Samuti peavad nad suutma konsulteerimise kaudu osa võtta poliitika kujundamisest. Käesolev meede annab neile võime ja stabiilsuse tegutsemiseks valdkondadeüleselt ja horisontaalselt oma liikmete ja Euroopa tasandi kodanikuühiskonna jaoks riikidevaheliste katalüsaatoritena ning aitab seega kaasa programmi eesmärkide saavutamisele. Üleeuroopaliste võrgustike ja ühingute tugevdamine on selle valdkonna oluline element. Toetusi võib anda mitmeaastaste tööprogrammide alusel, mis koondavad eri teemasid või tegevusi.
Aastateks 2007, 2008 ja 2009 võib struktuuritoetust anda otse kolmele asutusele, mille eesmärk on tegutseda Euroopa üldistes huvides: Euroopa Sotsiaalsete Valitsusväliste Organisatsioonide Platvorm, Euroopa Liikumine ning Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu.
Toetus kodanikuühiskonna organisatsioonide algatatud projektidele
Kohaliku, piirkondliku, riikliku või Euroopa tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonid kaasavad kodanikke või esindavad nende huve mõttevahetuse, väljaannete, propageerimise ja muude konkreetsete riikidevaheliste projektide kaudu. Kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevusse Euroopa mõõtme lisamine või sellele tuginemine võimaldab neil suurendada oma suutlikkust ning jõuda laiema publikuni. Otsene koostöö eri liikmesriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel aitab kaasa eri kultuuride ja vaatenurkade vastastikusele mõistmisele ning ühiste murede ja väärtuste äratundmisele. Kuigi see võib toimuda üksikute projektide kujul, tagab pikaajalisem lähenemine ka jätkusuutlikuma mõju ning võrgustike ja koostoime arengu.
Soovituslikult kulutatakse sellele meetmele ligikaudu 31% programmi kogueelarvest.
3. MEEDE: ÜHESKOOS EUROOPA HEAKS
Avalikkuse teravdatud tähelepanu all olevad üritused
Selle meetmega toetatakse Komisjoni poolt, vajaduse korral koostöös liikmesriikide või muude asjaomaste partneritega korraldatud üritusi, mis on sisult ja haardelt ulatuslikud, leiavad eurooplastes sügavat vastukaja, aitavad neis süvendada ühtekuuluvustunnet, teadvustavad neile Euroopa Liidu ajalugu, saavutusi ja väärtusi, kaasavad neid kultuuridevahelisse dialoogi ning aitavad kaasa nende Euroopa identiteedi arendamisele.
Need üritused võivad olla ajalooliste sündmuste jäädvustamine, Euroopa saavutuste tähistamine, kunstisündmused, teatavate teemade käsitlemine üldsuse teadlikkuse tõstmiseks, üleeuroopalised konverentsid ning eriliste saavutuste eest auhindade andmine. Soodustatakse uute tehnoloogiate, eriti infoühiskonna tehnoloogiate kasutamist.
Uuringud
Selleks, et mõista paremini kodanikuaktiivsust Euroopa tasandil, viib komisjon läbi uuringuid, vaatlusi ja arvamusküsitlusi.
Teavitamis- ja teabelevitamisvahendid
Arvestades keskendumist kodanikele ja kodanikuaktiivsuse valdkonna algatuste mitmekesisusele, tuleb vastava Internetiportaali ja muude kanalite kaudu jagada põhjalikku teavet programmi eri tegevuste, muude kodakondsusega seotud Euroopa meetmete ning teiste asjakohaste algatuste kohta.
Aastateks 2007, 2008 ja 2009 võib struktuuriabi anda otse “Association Jean Monnet'le”, “Centre européen Robert Schuman'ile” and “Maisons de l'Europe'ile”, mis nii riiklikul kui Euroopa tasandil on ühendatud ja mille eesmärk on tegutseda Euroopa üldistes huvides
Soovituslikult kulutatakse sellele meetmele ligikaudu 10% programmi kogueelarvest.
4. MEEDE: EUROOPA MÄLETAB
Käesoleva meetme raames võib toetada selliseid projekte:
— |
mille eesmärgiks on säilitada natsistlike massiküüditamiste, endiste koonduslaagrite ja teiste suuremastaabiliste kannatus- ja hukkamispaikadega seotud peamisi objekte ja mälestusmärke ja nimetatud sündmustega seotud dokumentide arhiive ning hoida ohvrite mälestust, samuti mälestust nendest, kes äärmuslikes tingimustes päästsid inimesi holokaustist; |
— |
või mille eesmärgiks on stalinismiga seotud massihukkamiste ja massiküüditamiste ohvrite mälestamine, ja nimetatud sündmustega seotud mälestusmärkide ja dokumentide arhiivide säilitamine. |
Soovituslikult kulutatakse sellele meetmele ligikaudu 4% programmi kogueelarvest.
II. PROGRAMMI JUHTIMINE
Programmi rakendamisel juhindutakse läbipaistvuse põhimõttest ja mitmesugustele organisatsioonidele ja projektidele avatuse põhimõttest. Seetõttu valitakse projekte ja tegevusi üldiselt avalike konkursikutsete kaudu. Erandid on võimalikud üksnes väga erandlikel asjaoludel ning täielikus kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 168 lõike 1 punktidega c ja d.
Programmis arendatakse kokkulepitud eesmärkidel põhineva mitmeaastase partnerluse põhimõtet, tuginedes tulemuste analüüsile, et tagada vastastikune kasu nii kodanikuühiskonnale kui Euroopa Liidule. Käesoleva programmi alusel ühekordse toetuse lepingute kaudu toimuv rahastamine võib kesta maksimaalselt 3 aastat.
Teatavate meetmete puhul võib tekkida vajadus kasutada kaudset tsentraliseeritud juhtimist rakendusasutuse või, eelkõige 1. meetme puhul, riigiasutuse poolt.
Kõiki meetmeid rakendatakse riikidevahelisel tasandil. Need soodustavad kodanike ja ideede liikuvust Euroopa Liidus.
Võrgustiku loomise aspektid ja mitmekordistavale mõjule keskendumine, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamine, on olulised ning kajastuvad nii tegevuste laadis kui ka kaasatud organisatsioonide mitmekesisuses. Soodustatakse programmi kaasatud eri huvirühmade vahelise vastastikuse mõju ja koostoime arengut.
Programmi eelarvest võib katta ka kulutusi, mis on seotud programmi haldamiseks ja selle ja hindamistegevustega, eelkõige uuringute, kohtumiste, teabetegevusega ja teabe avaldamisega seotud tegevusega ja teabevahetuseks kasutatavate infotehnoloogiavõrkudega seotud kulutusi ning muid haldus- või tehnilise toega seonduvaid kulutusi, mida komisjon võib otsustada teha programmi haldamiseks.
Programmi üldhalduskulud peaksid olema proportsionaalsed kõnealuses programmis esitatud eesmärkidega ja soovituslikult moodustama umbes 10% programmi kogueelarvest.
Komisjon võib vastavalt vajadusele läbi viia teavitamise, teabe avaldamise ja levitamisega seotud tegevusi, millega tagatakse programmiga toetatavate meetmete laialdane tuntus ja suur mõju.
III. KONTROLL JA AUDITEERIMINE
Käesoleva otsuse kohaselt väljavalitud projektide jaoks kehtestatakse auditeerimise näidissüsteem.
Toetusesaaja peab tegema komisjonile kättesaadavaks kõik kuludega seotud täiendavad dokumendid viieaastaseks ajavahemikuks pärast lõppmakse kuupäeva. Toetusesaaja peab tagama, et vajaduse korral tehakse komisjonile kättesaadavaks kõik partnerite või liikmete valduses olevad täiendavad dokumendid.
Komisjon võib auditeerida toetusrahade kasutamist kas otse oma ametnike või mõne teise tema valitud kvalifitseeritud asutuse vahendusel. Auditeerimist võib teostada kogu lepingu kehtivusajal ja viie aasta jooksul pärast lõppsumma maksmise kuupäeva. Vajaduse korral võib komisjon teha auditeerimistulemuste põhjal tagastamisotsuse.
Komisjoni töötajatel ja komisjoni volitatud välistöötajatel peab olema nõuetekohane juurdepääs toetusesaaja kontorile ja kogu teabele, sealhulgas selliste auditite teostamiseks vajalikule elektroonilisele teabele.
Kontrollikojal ja Euroopa Pettusevastasel Ametil (OLAF) on samad õigused, eelkõige juurdepääsuõigused, mis komisjonil.
P6_TA(2006)0444
Perfluorooktaansulfonaatide turustamise ja kasutamise piirangud ***I
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse perfluorooktaansulfonaatide turustamise ja kasutamise piiranguid (nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ muutmine) (KOM(2005)0618 - C6-0418/2005 - 2005/0244(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament,
— |
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0618) (1); |
— |
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0418/2005); |
— |
võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
— |
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0251/2006), |
1. |
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
2. |
palub komisjonil ettepanek uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
3. |
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
(1) ELTs seni avaldamata.
P6_TC1-COD(2005)0244
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/.../EÜ, millega muudetakse 30. korda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (perfluorooktaansulfonaadid)
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)
ning arvestades järgmist:
(1) |
OECD (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon) ohuhinnang koostati teabe alusel, mis oli kättesaadav 2002. aasta juulis. Hinnangus jõuti järeldusele, et perfluorooktaansulfonaadid (edaspidi “PFOS”) on püsivad, bioakumuleeruvad ja imetajatele mürgised ning seetõttu annavad põhjust muretsemiseks. |
(2) |
PFOSide riski tervisele ja keskkonnale on hinnatud kooskõlas nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 793/93 (olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta) (3) põhimõtetele. Riskihindamise tulemusena on selgunud vajadus vähendada tervise- ja keskkonnariske. |
(3) |
Samuti on konsulteeritud tervise- ja keskkonnariskide teaduskomiteega (edaspidi “SCHER”). SCHER järeldas, et PFOSid vastavad väga püsivateks, väga bioakumuleeruvateks ja mürgisteks klassifitseerimise kriteeriumidele. Samuti on PFOSidel keskkonnas kaugkande potentsiaal ja need võivad avaldada negatiivset mõju ning seetõttu vastavad need püsivate orgaaniliste saasteainete (POP) kriteeriumidele vastavalt Stockholmi konventsioonile (4). SCHER tegi kindlaks vajaduse PFOSide edasise teadusliku riskihindamise järele, nõustudes samas, et ohtude vähendamise meetmed võivad olla vajalikud, et vältida endiste kasutusviiside taasesinemist. Vastavalt SCHERile ei ilmne PFOSide praeguses olulise tähtsusega kasutuses lennundus-, pooljuhtide ja fototööstuses vastavat ohtu inimeste tervisele ja keskkonnale, kui nende keskkonda viimine ja nendega kokkupuuted töökohtadel on minimaalsed. Tuletõrje vahtkustutite puhul nõustub SCHER, et enne lõpliku otsuse vastuvõtmist tuleks hinnata ainete tervise- ja keskkonnariske. SCHER nõustub ka PFOSide kasutamise piiramisega pindamistööstuses, kui ei ole saadaval teisi meetmeid, mida võiks kohaldada, et vähendada heitmeid metalli pindamisel tunduvalt madalamale tasemele. |
(4) |
Tervise- ja keskkonnakaitse huvides näib seetõttu olevat vajalik PFOSide turustamist ja kasutamist piirata. Käesoleva direktiivi eesmärgiks on katta suurem osa kokkupuutest tulenevaid riske. Muud väiksema tähtsusega kasutusviisid ei näi olevat ohtlikud ning seega tehakse käesolevaga nende suhtes erand. Erilist tähelepanu tuleks siiski pöörata pindamisprotsessidele, kus kasutatakse PFOSe, ning seetõttu tuleb nendes protsessides vabanevaid koguseid minimeerida, kohaldades parimat võimalikku tehnikat, võttes täielikult arvesse kogu asjaomast teavet, mis on toodud parima võimaliku tehnika viitedokumendis metallide ja plastide pinnatöötlemise kohta, mis on välja töötatud kasutamiseks nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ (saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta) (5) (IPPC direktiiv) alusel. Lisaks peaksid liikmesriigid koostama nimistud selliste kasutusviiside kohta, et saada teavet tegelike kasutatud ja keskkonda heidetud koguste kohta. |
(5) |
Keskkonna kaitsmiseks tuleks piirata ka PFOSe sisaldavad pooltooteid ja tooteid. Piirang peaks hõlmama kõiki tooteid ja kaupu, millele PFOSe on tahtlikult lisatud, võttes arvesse, et PFOSe võib olla kasutatud üksnes mõnedes eraldi osades või teatud toodete ja kaupade kattekihtides, näiteks tekstiilides. Käesoleva direktiiviga tuleks piirata ainult uusi tooteid ning seda ei tuleks kohaldada juba kasutuses olevate toodete või nende edasimüümise suhtes. Siiski tuleks olemasolevad PFOSe sisaldavate tuletõrje vahtkustutite varud kindlaks teha ja nende kasutamise jätkamist tuleks lubada üksnes piiratud aja jooksul, et hoida ära võimalikku täiendavat emissiooni selliste toodete kasutamisest. |
(6) |
Et tagada lõplikult PFOSide kasutamise järkjärguline lõpetamine, peaks komisjon vaatama läbi iga käesoleva direktiivi alusel sätestatud erandi, kui uus teave kasutamise ja ohutumate alternatiivide kohta annab selleks alust. Erandi jätkumist tuleks lubada üksnes olulistes valdkondades, tingimusel et ohutumaid aineid või tehnoloogiaid, mis oleksid tehniliselt ja majanduslikult võimalikud, ei ole olemas ja PFOSide emissiooni minimeerimiseks kohaldatakse parimat võimalikku tehnikat. |
(7) |
Arvatakse, et perfluorooktaanhappel (PFOH) ja selle sooladel on sarnane riskiprofiil nagu PFOSidel, seetõttu on vaja jälgida käimasolevat riskihindamistegevust ning ohutumate alternatiivide olemasolu ja määratleda, milliseid ohtude vähendamise meetmeid, kaasa arvatud turustamise ja kasutamise piiranguid, kui see on asjakohane, tuleks Euroopa Liidu piires kohaldada. |
(8) |
Direktiivi 76/769/EMÜ (6) tuleks vastavalt muuta. |
(9) |
Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada PFOSe käsitlevad ühtlustatud sätted, millega säilitatakse siseturg, tagades samal ajal inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge taseme asutamislepingu artikli 95 kohaselt. |
(10) |
Käesoleva direktiiviga ei piirata ühenduse õigusaktide kohaldamist, millega on töötajate kaitseks kehtestatud miinimumnõuded, nagu nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (7) ning sellel põhinevad üksikdirektiivid, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (kodifitseeritud versioon) (8) ja nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (9), |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
Artikkel 1
Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
Artikkel 2
1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus-ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt ... (10). Liikmesriigid edastavad nende normide teksti ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
Nad kohaldavad kõnealuseid meetmeid alates ... (11).
Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
Artikkel 3
Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
Artikkel 4
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
..., ...
Euroopa Parlamendi nimel
president
Nõukogu nimel
eesistuja
(1) ELT C 195, 18.8.2006, lk 10.
(2) Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2006. aasta seisukoht.
(3) EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
(4) Nõukogu 14. oktoobri 2004. aasta otsus 2006/507/EÜ, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 209, 31.7.2006, lk 1).
(5) EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 166/2006 (ELT L 33, 4.2.2006, lk 1).
(6) EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/90/EÜ (ELT L 33, 4.2.2006, lk 28).
(7) EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.
(8) ELT L 158, 30.4.2004, lk 50. ParandusELT L 229, 29.6.2004, lk 23.
(9) EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.
(10) Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.
(11) Kaheksateist kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.
LISA
Direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmine punkt:
52. Perfluorooktaansulfonaadid (PFOS) C8F17SO2X (X = OH, metallisool (O-M+), halogeniid, amiid ja muud derivaadid, sealhulgas polümeerid) |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
(1) EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 166/2006 (ELT L 33, 4.2.2006, lk 1).
(2) ELT L 104, 8.4.2004, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 907/2006 (ELT L 168, 21.6.2006, lk 5).
(3) Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.
(4) 54 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.
(5) 24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.
P6_TA(2006)0445
SIS II loomine, toimimine ja kasutamine (määrus) ***I
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomise, toimimise ja kasutamise kohta (KOM(2005)0236 - C6-0174/2005 - 2005/0106(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament,
— |
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0236) (1); |
— |
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 62 lõike 2 punkti a ning artiklit 66, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0174/2005); |
— |
võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
— |
võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A6-0355/2006), |
1. |
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
2. |
palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
3. |
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
(1) ELTs seni avaldamata.
P6_TC1-COD(2005)0106
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a, artikli 63 lõike 3 punkti b ja artiklit 66,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)
ning arvestades järgmist:
1) |
19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) (2) (“Schengeni konventsioon”) IV jaotise sätete alusel loodud Schengeni infosüsteem (“SIS”) ning selle edasiarendus SIS 1+ on Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätete peamine kohaldamisvahend. |
(2) |
Teise põlvkonna SISi (“SIS II”) väljatöötamine on tehtud komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001 (3) ja nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsusele 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (4). SIS II asendab Schengeni konventsiooni kohaselt loodud SISi. |
(3) |
Käesolev määrus on SIS II haldamiseks vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu (“asutamisleping”) reguleerimisalasse. Nõukogu ... otsus 2006/.../JSK (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) (5) on SIS II haldamiseks vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu lepingu reguleerimisalasse. |
(4) |
Tõsiasi, et SIS II haldamiseks vajalik õiguslik alus koosneb eraldi vahenditest, ei mõjuta põhimõtet, et SIS II on üks ühtne infosüsteem, mis peaks sellisena ka toimima. Seetõttu peaksid nende vahendite teatavad sätted olema samasugused. |
(5) |
SIS II peaks olema tasakaalustav meede, mis aitab kaasa kõrgetasemelise turvalisuse säilimisele Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, toetades poliitiliste tegevuskavade elluviimist, mis on seotud nende inimeste liikumisega, kelle suhtes kohaldatakse Schengeni acquis'd, nagu see on integreeritud asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisesse. |
(6) |
On vaja määratleda SIS II eesmärgid ja sätestada eeskirjad, mis on seotud selle toimimise, kasutamise ja vastutusvaldkonnaga, sealhulgas tehnilise ülesehituse ja rahastamisega, süsteemi sisestatavate andmeliikidega, andmete sisestamise eesmärkidega, sisestamiskriteeriumidega, juurdepääsuõigust omavate ametiasutustega, hoiatusteadete omavahelise sidumisega, andmetöötlemise täiendavate eeskirjade ja isikuandmete kaitsega. |
(7) |
SIS II on kavandatud hõlmama keskinfosüsteemi (keskne SIS II) ja siseriiklikke rakendusi. Keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri toimimisega seotud kulud tuleks kanda Euroopa Liidu üldeelarvest. |
(8) |
On vaja koostada käsiraamat, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad täiendava teabe vahetamise kohta seoses hoiatusteates nõutava meetmega. Iga liikmesriigi asutused peaksid tagama sellise teabe vahetamise. |
(9) |
Üleminekuperioodil peaks komisjon vastutama keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri osade operatiivjuhtimise eest. Et aga tagada sujuv üleminek SIS II-le, võib komisjon delegeerida need ülesanded osaliselt või täielikult kahele siseriiklikule avalik-õiguslikule asutusele. Pikaajalises perspektiivis ning pärast seda, kui komisjon on läbi viinud finants-, tegevus- ja korralduslike alternatiivide sisulist analüüsi sisaldava mõjuhindamise ja esitanud seadusandlikud ettepanekud, tuleks luua nende ülesannete täitmise eest vastutav korraldusasutus. Üleminekuperiood ei tohiks kesta kauem kui viis aastat alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast. |
(10) |
SIS II peaks sisaldama hoiatusteateid riiki sisenemise või riigis viibimise keelamiseks. On vaja kaaluda täiendavalt selliste sätete ühtlustamist, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise või riigis viibimise keelamiseks väljastatud hoiatusteadete põhjuseid, ning selgitada nende kasutamist varjupaiga-, sisserände- ja tagasipöördumispoliitikate raames. Seetõttu peaks komisjon kolme aasta jooksul käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast vaatama läbi sätted riiki sisenemise või riigis viibimise keelamist käsitlevate hoiatusteadete väljastamise eesmärkide ja tingimuste kohta. |
(11) |
Riiki sisenemise või riigis viibimise keelamiseks väljastatud hoiatusteateid ei tohiks säilitada SIS II-s kauem kui on vaja nende väljastamise eesmärkide saavutamiseks. Üldreeglina tuleks need SIS II-st automaatselt kustutada pärast kolme aasta möödumist. Mis tahes otsus hoiatusteadete pikemaajalise säilitamise kohta peaks tuginema põhjalikule üksikjuhtumipõhisele hindamisele. Liikmesriigid peaksid kõnealused hoiatusteated nimetatud kolmeaastase ajavahemiku jooksul läbi vaatama ja pidama arvestust hoiatusteadete kohta, mille säilitamisaega on pikendatud. |
(12) |
SIS II peaks võimaldama biomeetriliste andmete töötlemist, et toetada asjaomaste isikute usaldusväärset tuvastamist. Samas perspektiivis peaks SIS II võimaldama ka nende isikute andmete töötlemist, kelle andmeid on väärkasutatud, et vältida nende väärtuvastamisest põhjustatud ebamugavusi. Selleks tuleks kokku leppida sobivates kaitsemeetmetes, milleks on eelkõige asjaomase isiku nõusolek ja nende eesmärkide range piiritlemine, milleks kõnealuseid andmeid võib õiguspäraselt töödelda. |
(13) |
Liikmesriikidel peaks olema võimalik luua SIS II-s hoiatusteadete vahel lingid. Kui liikmesriik seob kaks või enam hoiatusteadet, ei tohiks see mõjutada võetavat meedet, hoiatusteadete säilitamisaega ega hoiatusteadetele juurdepääsu õigust. |
(14) |
Käesoleva määruse kohaldamisel SIS II-s töödeldavaid andmeid ei edastata kolmandatele riikidele ega rahvusvahelistele organisatsioonidele ega tehta neile kättesaadavaks. |
(15) |
Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24.oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (6). See hõlmab vastutava töötleja kindlaks määramist ning liikmesriikide võimalust sätestada mõne käesolevas direktiivis sätestatud õiguse ja kohustuse, sealhulgas asjaomase isiku juurdepääsu- ja teabeõiguse, suhtes erandid ja piirangud. Vajaduse korral tuleks käesolevas määruses täiendada või selgitada direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtteid. |
(16) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (7), eriti selle sätteid, mis käsitlevad töötlemise konfidentsiaalsust ja turvalisust, kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostavad ühenduse institutsioonid või asutused oma ülesannete täitmisel SIS II operatiivjuhtimise eest vastutavate organitena. Määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud põhimõtteid tuleks käesolevas määruses vajaduse korral täiendada või selgitada. |
(17) |
Konfidentsiaalsuse osas tuleks kohaldada Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade asjakohaseid sätteid ja muude teenistujate teenistustingimusi ka Euroopa ühenduste ametnikele ja muudele teenistujatele, kelle tööülesanded on seotud SIS II-ga. |
(18) |
On kohane, et siseriiklikud järelevalveasutused kontrollivad, kas liikmesriigid töötlevad isikuandmeid õiguspäraselt, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsuse 2004/55/EÜ (millega määratakse EÜ asutamislepingu artiklis 286 sätestatud sõltumatu järelevalveasutus) (8) kohaselt määratud Euroopa andmekaitseinspektor peaks kontrollima ühenduse institutsioonide ja asutuste tegevust seoses isikuandmete töötlemisega, arvestades ühenduse institutsioonide ja asutuste piiratud ülesandeid seoses andmete endiga. |
(19) |
Nii liikmesriigid kui ka komisjon peaksid koostama turvalisuse kava, et hõlbustada turvalisusega seotud kohustuste konkreetset täitmist, samuti peaksid nad turvalisuse küsimuste ühtse käsitlemise tagamiseks omavahel koostööd tegema. |
(20) |
Läbipaistvuse tagamiseks peaks ühendus või korraldusasutus, kui see moodustatakse, koostama iga kahe aasta järel aruande keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri tehnilise toimimise, sealhulgas viimase turvalisuse, ning täiendava teabe vahetamise kohta. Komisjon peaks koostama üldhinnangu iga nelja aasta järel. |
(21) |
Teatud SIS II aspekte, nagu hoiatusteadete sisestamise eeskirjad, sealhulgas teate sisestamiseks vajalikud andmed, teate ajakohastamise, kustutamise ja otsimise andmed, teadete ühilduvuse ja prioriteetsuse eeskirjad, teadetevahelised lingid ja täiendava teabe vahetamine, ei saa nende aspektide tehnilise laadi, üksikasjalikkuse ja korrapärase ajakohastamise vajaduse tõttu ammendavalt hõlmata käesoleva määruse sätetega. Seega tuleks nende aspektide rakendamisvolitused delegeerida komisjonile. Päringute teostamise tehnilistes eeskirjades tuleks arvesse võtta siseriiklike süsteemide tõrgeteta toimimist. Arvestades komisjoni poolt läbiviidavat mõjuhindamist, tuleks otsustada, millisel määral võiksid rakendusmeetmed üle minna korraldusasutuse pädevusse, niipea kui see moodustatakse. |
(22) |
Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (9). |
(23) |
On kohane sätestada üleminekusätted seoses SIS 1+-i sisestatud hoiatusteadetega, mis tuleb viia üle SIS II-te. Mõnda Schengeni acquis' sätet tuleks jätkuvalt kohaldada piiratud aja jooksul, kuni liikmesriigid on uurinud nende hoiatusteadete vastavust uuele õiguslikule raamistikule. Hoiatusteadete ühilduvust isikutega tuleb käsitleda esmajärjekorras. Lisaks tuleks iga SIS 1+-st SIS II-te üle viidud hoiatusteate muutmise, täiendamise, parandamise või ajakohastamise, samuti sellise hoiatusteate kohta tehtud päringu korral otsekohe kontrollida selle vastavust käesoleva määruse sätetele. |
(24) |
Tuleb sätestada erisätted seoses SISi toiminguteks määratud eelarvevahenditega, mis ei kuulu Euroopa Liidu üldeelarvesse. |
(25) |
Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt ühise infosüsteemi loomist ja reguleerimist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
(26) |
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtteid. |
(27) |
Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Arvestades, et käesolev määrus põhineb asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel Schengeni acquis'l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeva, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
(28) |
Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendust, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes) (10). Seetõttu ei osale Ühendkuningriik määruse vastuvõtmisel, see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. |
(29) |
Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendust, milles Iirimaa vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes) (11) ei osale. Seetõttu ei osale Iirimaa määruse vastuvõtmisel, see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. |
(30) |
Käesolev määrus ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis's osalise osalemise korra kohaldamist, mis on määratletud vastavalt otsuses 2000/365/EÜ ja otsuses 2002/192/EÜ. |
(31) |
Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (12) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (13) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. |
(32) |
Tuleks ette näha kord, mille alusel Islandi ja Norra esindajad saaksid osaleda nende komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel. Sellist korda on kavandatud Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel abistavaid komiteesid käsitlevas Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi kirjavahetuses (14), mis on lisatud eespool nimetatud lepingule. |
(33) |
Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuste 2004/849/EÜ (15) ja 2004/860/EÜ (16) artikli 4 lõikega 1. |
(34) |
Tuleks ette näha kord, mille alusel Šveitsi esindajad saaksid osaleda nende komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel. Sellist korda on kavandatud ühenduse ja Šveitsi kirjavahetuses, mis on lisatud eespool nimetatud lepingule. |
(35) |
Käesolev määrus on Schengeni acquis' edasiarendus või muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
(36) |
Käesolevat määrust tuleks kohaldada Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes alates kuupäevadest, mis määratakse kindlaks nende riikide suhtes Schengeni acquis' kohaldamist käsitlevates asjaomastes õigusaktides ettenähtud korras. |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
I peatükk
Üldsätted
Artikkel 1
SIS II loomine ja üldeesmärk
1. Käesolevaga luuakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (“SIS II”).
2. Vastavalt käesolevale määrusele on SIS II eesmärk tagada kõrgetasemeline turvalisus Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, sealhulgas säilitada avalik julgeolek ja avalik kord ning kindlustada turvalisus liikmesriikide territooriumidel, ning kohaldada asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise sätteid isikute liikumise kohta liikmesriikide territooriumidel, kasutades kõnealuse süsteemi kaudu edastatavat teavet.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1. Käesoleva määrusega luuakse tingimused ja menetlused kolmandate riikide kodanikke käsitlevate hoiatusteadete SIS II-te sisestamise ja seal töötlemise kohta ning täiendava teabe ja lisaandmete vahetamise kohta liikmesriikidesse sisenemise või seal viibimise keelamiseks.
2. Käesolevas määruses sätestatakse samuti SIS II tehniline ülesehitus, liikmesriikide ja artiklis 15 osutatud korraldusasutuse ülesanded, üldine andmetöötlus, asjaomaste isikute õigused ja kohustused.
Artikkel 3
Mõisted
Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) |
“hoiatusteade” - SIS II-te sisestatud andmekogum, mis võimaldab pädevatel asutustel isik vajaliku erimeetme võtmiseks kindlaks teha; |
b) |
“täiendav teave” - teave, mida ei säilitata SIS II-s, kuid mis on seotud SIS II hoiatusteadetega ning mida vahetatakse järgmistel juhtudel:
|
c) |
“lisaandmed” - SIS II-s säilitatavad ja SIS II hoiatusteadetega seotud andmed, mis peavad olema pädevatele asutustele viivitamata kättesaadavad, kui isikud, kelle kohta SIS II-te on sisestatud andmeid (“andmesubjektid”), leitakse süsteemis teostatud päringute tulemusel; |
d) |
“kolmanda riigi kodanik” - isik, kes ei ole:
|
e) |
“isikuandmed” - igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (“andmesubjekt”) kohta; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada; |
f) |
“isikuandmete töötlemine” (edaspidi “töötlemine”) - iga isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, väljavõtete tegemine, päringute teostamine, kasutamine, üleandmine, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, andmete ühitamine või ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine. |
Artikkel 4
SIS II tehniline ülesehitus ja toimimisviisid
1. SIS II koosneb järgmistest osadest:
a) |
keskinfosüsteem (“keskne SIS II”), mis koosneb järgmistest osadest:
|
b) |
iga liikmesriigi Schengeni infosüsteemi siseriiklik süsteem (“N.SIS II”), mis koosneb keskse SIS IIga ühenduses olevatest siseriiklikest andmesüsteemidest. N.SIS II võib sisaldada andmefaili (“siseriiklik koopia”), mis omakorda sisaldab SIS II andmebaasi täielikku või osalist koopiat; |
c) |
sideinfrastruktuur CS-SISi ja NI-SISi vahel (“sideinfrastruktuur”), mis on SIS II andmetele ja artikli 7 lõikes 2 osutatud SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk. |
2. SIS II andmeid sisestatakse, ajakohastatakse, kustutatakse ja otsitakse erinevate N.SIS II süsteemide kaudu. Siseriiklikku koopiat kasutatakse sellist koopiat kasutava liikmesriigi territooriumil automatiseeritud päringute teostamiseks. Teiste liikmesriikide N.SIS II andmefailides ei ole võimalik päringuid teostada.
3. CS-SISi põhisüsteem, mis teostab tehnilist järelevalvet ja haldustfunktsioone, hakkab asuma Strasbourgis (Prantsusmaal) ja CS-SISi varusüsteem, mis suudab tagada põhisüsteemi kõik funktsioonid viimase rikke korral, hakkab asuma Sankt Johann im Pongaus (Austrias).
4. CS-SIS osutab SIS II andmete sisestamiseks ja töötlemiseks, sealhulgas päringute teostamiseks vajalikke teenuseid. Siseriiklikku koopiat kasutavatel liikmesriikidel võimaldab CS-SIS:
a) |
siseriiklikke koopiaid võrgus ajakohastada; |
b) |
siseriiklikke koopiaid ja SIS II andmebaasi sünkroniseerida ja ühtlustada; |
c) |
siseriiklikke koopiaid lähtestada ja taastada. |
Artikkel 5
Kulud
1. Keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri sisseseadmise, toimimise ja hooldusega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.
2. Nimetatud kulud hõlmavad seoses CS-SIS-iga tehtud tööd, mis tagab artikli 4 lõikes 4 osutatud teenuste osutamise.
3. Iga N.SIS II sisseseadmise, toimimise ja hooldusega seotud kulud kannab asjaomane liikmesriik.
II peatükk
Liikmesriikide kohustused
Artikkel 6
Siseriiklikud süsteemid
Iga liikmesriik vastutab oma N.SIS II sisseseadmise, käitamise ja hooldamise eest ning oma N.SIS II ühendamise eest NI-SIS-iga.
Artikkel 7
SIS II asutus ja SIRENE büroo
1. Iga liikmesriik määrab asutuse (“N.SIS II asutus”), millel on keskne vastutus liikmesriigi N.SIS II eest. Nimetatud asutus vastutab N.SIS II tõrgeteta toimimise ja turvalisuse eest, tagab pädevatele asutustele juurdepääsu SIS II-le ja võtab vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse sätete järgimine.Iga liikmesriik edastab oma hoiatusteated N.SIS II asutuse kaudu.
2. Iga liikmesriik määrab asutuse, mis tagab kogu täiendava teabe vahetamise (edaspidi “SIRENE büroo”) vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele, nagu on osutatud artiklis 8.
Nimetatud büroo koordineerib ka SIS II sisestatud teabe kvaliteedi kontrollimist. Nimetatud eesmärkidel on bürool juurdepääs SIS II-s töödeldud andmetele.
3. Liikmesriigid teavitavad üksteist ja korraldusasutust oma N.SIS II asutusest ja SIRENE büroost. Korraldusasutus avaldab nende nimekirja koos artikli 31 lõikes 8 osutatud nimekirjaga.
Artikkel 8
Täiendava teabe vahetamine
1. Täiendavat teavet vahetatakse kooskõlas “SIRENE käsiraamatu” sätetega ning kasutades sideinfrastruktuuri. Juhul kui sideinfrastruktuur ei ole kättesaadav, võivad liikmesriigid täiendava teabe vahetamiseks kasutada muid asjakohaselt turvatud tehnilisi vahendeid.
2. Kõnealust teavet kasutatakse üksnes eesmärgil, milleks see edastati.
3. Teiste liikmesriikide poolt täiendava teabe saamiseks esitatud taotlustele vastatakse nii kiiresti kui võimalik.
4. Täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artikli 51 lõikes 2 osutatud korras SIRENE käsiraamatu kujul, ilma et see piiraks korraldusasutuse moodustamist käsitleva õigusakti sätete kohaldamist.
Artikkel 9
Tehniline vastavus
1. Et tagada andmete kohene ja tõhus edastamine, järgib iga liikmesriik oma N.SIS II luues protokolle ja tehnilisi menetlusi, mis on kehtestatud CS-SISi ja N.SIS II ühilduvuse tagamiseks. Need protokollid ja tehnilised menetlused luuakse artikli 51 lõikes 2 sätestatud korras, ilma et see piiraks korraldusasutuse loomise instrumendi sätete kohaldamist.
2. Kui liikmesriik kasutab siseriiklikku koopiat, tagab ta CS-SISi osutatavate teenuste abil, et siseriiklikus koopias säilitatavad andmed on artikli 4 lõikes 4 osutatud süstemaatiliste ajakohastuste tulemusena identsed SIS II andmebaasiga ja sellega vastavuses ning et tema siseriiklikus koopias teostatud päring annab SIS II andmebaasis teostatud päringuga samaväärse tulemuse.
Artikkel 10
Turvalisus - liikmesriigid
1. Iga liikmesriik võtab seoses oma N.SIS II-ga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvalisuse kava, et:
a) |
andmeid füüsiliselt kaitsta, sealhulgas koostades situatsiooniplaanid kriitilise tähtsusega infrastruktuuri kaitseks; |
b) |
keelata loata isikutele juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll); |
c) |
hoida ära andmekandjate lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine ilma vastava loata (andmekandjate kontroll); |
d) |
hoida ära isikuandmete sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine või kustutamine ilma vastava loata (säilitamise kontroll); |
e) |
hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi loata kasutamine andmesidevahendite abil (kasutajate kontroll); |
f) |
tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamisluba omavatel isikutel oleks juurdepääs ainult nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutuajatunnuseid ja konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll); |
g) |
tagada, et kõik SIS II-le või andmetöötlusrajatistele juurdepääsu õigust omavad asutused loovad kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse isikute funktsioone ja kohustusi, kellel on juurdepääsuõigus andmetele, õigus andmeid sisestada, ajakohastada, kustutada ja sisestatud andmeid otsida, ning teevad need profiilid artikli 44 lõikes 1 osutatud siseriiklikele järelevalveasutustele nende vastava taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid); |
h) |
tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeedastuse kontroll); |
i) |
tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks määrata, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal, kelle poolt ja millisel eesmärgil need sisestati (sisestamise kontroll); |
j) |
hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise ajal või andmekandjate ülekandmise ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordikontroll); |
k) |
kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvalisuse tagamiseks ettenähtud meetmete tõhusust ja võtta vajalikke korralduslikke meetmeid seoses sisemise kontrollimisega, et tagada vastavus käesolevale määrusele (sisekontroll). |
2. Liikmesriigid võtavad täiendava teabe vahetamise turvalisuse osas lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.
Artikkel 11
Konfidentsiaalsus - liikmesriigid
Iga liikmesriik kohaldab vastavalt oma õigusaktidele ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi isikute ja asutuste suhtes, kes töötavad SIS II andmete ja täiendava teabega. Nimetatud konfidentsiaalsuskohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui vastav asutus on oma tegevuse lõpetanud.
Artikkel 12
Siseriiklikud registrid
1. Siseriiklikke koopiaid mitte kasutavad liikmesriigid tagavad, et N.SIS II-s registreeritakse iga juurdepääs isikuandmetele ning igasugune isikuandmete vahetamine CS-SISiga, et kontrollida päringu ja andmetöötluse õiguspärasust, rakendada enesekontrolli ning tagada N.SIS II nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus.
2. Siseriiklikke koopiaid kasutavad liikmesriigid tagavad, et iga juurdepääs SIS II-s sisalduvatele andmetele ning igasugune SIS II-s sisalduvate andmete vahetamine registreeritakse lõikes 1 nimetatud eesmärkidel. Seda ei kohaldata artikli 4 lõikes 4 osutatud toimingutele.
3. Registrites on eelkõige näha varasemad hoiatusteated, andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg, päringute teostamiseks kasutatud andmed, viide edastatud andmetele ja nii pädeva asutuse kui andmetöötluse eest vastutava isiku nimi.
4. Registreid võib kasutada ainult lõigetes 1 ja 2 nimetatud otstarbel ning need kustutatakse kõige varem üks aasta ning kõige hiljem kolm aastat pärast nende loomist. Varasemaid hoiatusteateid sisaldavad registrid kustutatakse ühe kuni kolme aasta möödumisel hoiatusteadete kustutamisest.
5. Registreid võib säilitada kauem, juhul kui neid vajatakse juba alanud järelevalvemenetlustes.
6. Pädevatel siseriiklikel asutustel, kelle ülesanne on kontrollida päringute õiguspärasust, jälgida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada enesekontrolli ning tagada N.SIS II nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus, on nende ülesannete täitmise tagamiseks - taotluse korral ja nende pädevuse piires - juurdepääs kõnealustele andmetele.
Artikkel 13
Enesekontroll
Liikmesriigid tagavad, et kõik SIS II andmetele juurdepääsu luba omavad asutused võtavad käesoleva määruse järgimiseks vajalikud meetmed ning teevad vajadusel koostööd siseriikliku järelevalveasutusega.
Artikkel 14
Töötajate väljaõpe
Enne loa saamist SIS II-s säilitatavate andmete töötlemiseks peavad SIS II-le juurdepääsu õigust omavate asutuste töötajad läbima andmete turvalisust ja andmekaitset käsitlevate eeskirjade alase nõuetekohase väljaõppe ning neile jagatakse teavet kõigist asjakohastest kuritegudest ja karistustest.
III peatükk
Korraldusasutuse kohustused
Artikkel 15
Operatiivjuhtimine
1. Pärast üleminekuperioodi lõppu vastutab keskse SIS II operatiivjuhtimise eest Euroopa Liidu eelarvest rahastatav korraldusasutus (“korraldusasutus”). Korraldusasutus tagab koostöös liikmesriikidega, et keskse SIS II puhul kasutatakse alati parimat kättesaadavat tehnoloogiat, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs.
2. Korraldusasutus vastutab samuti järgmiste sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete eest:
a) |
järelevalve; |
b) |
turvalisus; |
c) |
liikmesriikide ja teenusepakkuja vaheliste suhete koordineerimine. |
3. Komisjon vastutab kõigi muude sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete, eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:
a) |
eelarve täitmisega seotud ülesanded; |
b) |
soetamine ja uuendamine; |
c) |
lepinguküsimused. |
4. Üleminekuperioodil enne seda, kui korraldusasutus asub oma ülesandeid täitma, vastutab komisjon keskse SIS II operatiivjuhtimise eest. Komisjon võib nimetatud juhtimise ja samuti eelarve täitmisega seotud ülesanded vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (17) usaldada kahe erineva riigi avalikõiguslikele asutustele.
5. Iga lõikes 4 osutatud avalik-õiguslik asutus peab vastama järgmistele valikukriteeriumidele:
a) |
asutus peab omama pikaajaline kogemus artikli 4 lõikes 4 osutatud funktsioonidega suuremahulise infosüsteemi käitamisel; |
b) |
tal peab olema arvestatav kogemus artikli 4 lõikes 4 osutatud funktsioonidega võrreldavaid funktsioone täitva infosüsteemi hooldamise ja turvanõuete alal; |
c) |
tal peab olema piisaval hulgal kogenud töötajaid, kellel on SIS II-le kohaseks rahvusvaheliseks koostööks vajalikud erialateadmised ja keeleoskus; |
d) |
tal peab olema turvaline ja tema vajadustest lähtuvalt ehitatud infrastruktuurirajatis, mis on eelkõige võimeline dubleerima suuremahulisi IT-süsteeme ning tagama nende pideva toimimise ning |
e) |
selle halduskeskkond peab mis võimaldama tal oma ülesandeid nõuetekohaselt täita ja ning mis tahes huvide konflikti vältida. |
6. Komisjon teavitab enne mis tahes lõikes 4 osutatud delegeerimist ning hiljem korrapäraste ajavahemike järel Euroopa Parlamenti ja nõukogu delegeerimise tingimustest, delegeerimise täpsest ulatusest ning asutustest, kellele ülesanded on delegeeritud.
7. Juhul kui komisjon delegeerib üleminekuperioodi vältel oma vastutuse vastavalt lõikele 4, tagab ta, et seejuures austataks täielikult asutamislepingus sätestatud institutsioonilise süsteemiga kehtestatud piiranguid. Komisjon tagab eelkõige, et kõnealune delegeerimine ei avaldaks ebasoovitavat mõju ühelegi ühenduse õiguse alusel loodud tõhusale kontrollimehhanismile, olgu selleks siis Euroopa Kohus, kontrollikoda või Euroopa andmekaitseinspektor.
8. Keskse SIS II operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud keskse SIS II pidevaks toimimiseks (7 päeva nädalas ööpäevaringselt) kooskõlas käesoleva määrusega, eelkõige süsteemi tõrgeteta toimimiseks vajalikku hooldust ja tehnilist arendustööd.
Artikkel 16
Turvalisus
1. Korraldusasutus võtab seoses keskse SIS II ning komisjon seoses sideinfrastruktuuriga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvalisuse kava, et:
a) |
füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades situatsiooniplaanid kriitilise tähtsusega infrastruktuuri kaitseks; |
b) |
keelata loata isikutele juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll); |
c) |
hoida ära andmekandjate lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine ilma vastava loata (andmekandjate kontroll); |
d) |
hoida ära isikuandmete sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine või kustutamine ilma vastava loata (säilitamise kontroll); |
e) |
hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi loata kasutamine andmesidevahendite abil (kasutajate kontroll); |
f) |
tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamisluba omavatel isikutel oleks juurdepääs ainult nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutuajatunnuseid ja konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll); |
g) |
luua kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse isikute funktsioone ja kohustusi, kellel on juurdepääsuõigus andmetele või andmetöötlusrajatistele ning teha need profiilid artiklis 45 osutatud Euroopa andmekaitseinspektorile tema vastava taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid); |
h) |
tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeedastuse kontroll); |
i) |
tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks määrata, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal ja kelle poolt need sisestati (sisestamise kontroll); |
j) |
hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate transportimise ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordikontroll); |
k) |
kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvalisuse tagamiseks ettenähtud meetmete tõhusust ja võtta vajalikke korralduslikke meetmeid seoses sisemise kontrollimisega, et tagada vastavus käesolevale määrusele (sisekontroll). |
2. Korraldusasutus võtab sideinfrastruktuuri kaudu täiendava teabe vahetamise turvalisuse osas lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.
Artikkel 17
Konfidentsiaalsus - korraldusasutus
1. Ilma et see piiraks Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kohaldab korraldusasutus ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud standarditega võrdsetel alustel kõigi oma töötajate suhtes, kes töötavad SIS II andmetega. Nimetatud konfidentsiaalsuskohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või oma tegevuse lõpetanud.
2. Korraldusasutus võtab lõikes 1 sätestatutega samaväärseid meetmeid, mis käsitlevad konfidentsiaalsust seoses täiendava teabe vahetamisega sideinfrastruktuuri kaudu.
Artikkel 18
Kesktasandi registrid
1. Korraldusasutus tagab, et iga juurdepääs CS-SIS-is hoitavatele isikuandmetele ja nende andmete igasugune vahetamine CS-SIS-i raames registreeritakse artikli 12 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud eesmärgil.
2. Registrites on eelkõige näha varasemad hoiatusteated, andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg, päringute teostamiseks kasutatud andmed, viide edastatud andmetele ja andmetöötluse eest vastutava pädeva asutuse nimi.
3. Registreid võib kasutada ainult lõikes 1 nimetatud otstarbel ning need kustutatakse kõige varem üks aasta ning kõige hiljem kolm aastat pärast nende loomist. Varasemaid hoiatusteateid sisaldavad registrid kustutatakse ühe kuni kolme aasta möödumisel hoiatusteadete kustutamisest.
4. Registreid võib säilitada kauem juhul, kui neid vajatakse juba alanud järelevalvemenetlustes.
5. Pädevatel asutustel, kelle ülesanne on kontrollida päringu õiguspärasust, jälgida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada enesekontrolli ning tagada CS-SISi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus, on nende ülesannete täitmise tagamiseks - taotluse korral ja nende pädevuse piires - juurdepääs kõnealustele andmetele.
Artikkel 19
Teavituskampaania
Komisjon viib koostöös siseriiklike järelevalveasutustega ja Euroopa andmekaitseinspektoriga paralleelselt SIS II töölerakendamisega läbi teavituskampaania, mille käigus jagatakse üldsusele teavet eesmärkide, säilitatavate andmete, juurdepääsuõigust omavate asutuste ja isikute õiguste kohta. Pärast korraldusasutuse moodustamist kordab nimetatud asutus koostöös siseriiklike järelevalveasutuste ja Euroopa andmekaitseinspektoriga regulaarselt selliseid kampaaniaid. Liikmesriigid kavandavad ja rakendavad koostöös oma siseriiklike järelevalveasutustega poliitikaid, mida on vaja oma kodanikele teabe andmiseks SIS II kohta.
IV peatükk
Kolmandate riikide kodanike suhtes riiki sisenemise ja riigis viibimise keelamiseks sisestatud hoiatusteated
Artikkel 20
Andmete kategooriad
1. Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 1 või käesoleva määruse lisaandmete säilitamist reguleerivate sätete kohaldamist, sisaldab SIS II ainult neid iga liikmesriigi esitatud andmete kategooriaid, mida vajatakse artiklis 24 sätestatud eesmärkidel.
2. Teave, mis käsitleb isikuid, kelle kohta on hoiatusteade sisestatud, sisaldab kõige rohkem järgmist:
a) |
perekonnanimi (perekonnanimed) ja eesnimi (eesnimed), sünnijärgne nimi (nimed) ja varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi; |
b) |
erilised muutumatud ja objektiivsed füüsilised tundemärgid; |
c) |
sünniaeg ja -koht; |
d) |
sugu; |
e) |
fotod; |
f) |
sõrmejäljed; |
g) |
kodakondsus(ed); |
h) |
kas asjaomane isik on relvastatud, vägivaldne või põgenenud; |
i) |
hoiatusteate põhjus; |
j) |
hoiatusteate sisestanud asutus; |
k) |
viide otsusele, mille alusel hoiatusteade sisestati; |
l) |
võetavad meetmed; |
m) |
link (lingid) muude SIS II sisestatud hoiatusteadete juurde vastavalt artiklile 37. |
3. Lõikes 2 osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks, kustutamiseks ja otsimiseks vajalikud tehnilised eeskirjad kehtestatakse artikli 51 lõikes 2 osutatud korras, ilma et see piiraks korraldusasutuse moodustamist käsitleva õigusakti sätete kohaldamist.
4. Lõikes 2 osutatud andmete otsimiseks vajalikud tehnilised eeskirjad sarnanevad artikli 31 lõikes 2 osutatud CS-SISis, siseriiklikes koopiates ja tehnilistes koopiates tehtavatele päringutele.
Artikkel 21
Proportsionaalsus
Enne hoiatusteate sisestamist peab liikmesriik kindlaks määrama, kas juhtum on piisavalt asjakohane ja tähtis õigustamaks teate sisestamist SIS II-te.
Artikkel 22
Fotosid ja sõrmejälgi käsitlevad erieeskirjad
Fotosid ja sõrmejälgi, nagu osutatud artikli 20 lõike 2 punktides e ja f, kasutatakse tingimusel, et järgitakse järgmisi sätteid:
a) |
fotod ja sõrmejäljed sisestatakse üksnes pärast spetsiaalse kvaliteedikontrolli läbiviimist, et kindlustada andmete kvaliteedi suhtes kehtestatud miinimumstandardite järgimine. Spetsiaalse kvaliteedikontrolli määratlus kehtestatakse artikli 51 lõikes 2 osutatud korras, ilma et see piiraks korraldusasutuse moodustamist käsitleva õigusakti sätete kohaldamist; |
b) |
fotosid ja sõrmejälgi kasutatakse üksnes nende kolmanda riigi kodanike isiku tuvastamiseks, kelle andmed on leitud SIS II-s teostatud tähtnumbrilise päringu tulemusel; |
c) |
niipea kui tehnika seda võimaldab, võib sõrmejälgi samuti kasutada kolmanda riigi kodaniku isiku tuvastamiseks tema biomeetrilise tunnuse alusel. Enne nimetatud funktsiooni rakendamist SIS II-s esitab komisjon aruande nõutava tehnoloogia kättesaadavuse ja töövalmiduse kohta, mille osas konsulteeritakse Euroopa Parlamendiga. |
Artikkel 23
Hoiatusteadete sisestamise tingimus
1. Hoiatusteadet ei tohi sisestada ilma andmeteta, mida on nimetatud artikli 20 lõike 2 punktides a, d, k ja l.
2. Kui need on kättesaadavad, tuleb sisestada ka kõik muud artikli 20 lõikes 2 loetletud andmed.
Artikkel 24
Riiki sisenemise või riigis viibimise keelamist käsitlevate hoiatusteadete sisestamise tingimused
1. Andmed selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kelle suhtes on sisestatud hoiatusteade riiki sisenemise või riigis viibimise keelamise eesmärgil, sisestatakse siseriikliku hoiatusteate alusel, mis põhineb pädeva haldusasutuse või kohtu poolt vastavalt siseriiklikes õigusaktides sätestatud korrale tehtud otsusel, mis on tehtud üksikjuhtumi hindamise alusel. Selliste otsuste peale kaebamine toimub siseriiklike õigusaktide kohaselt.
2. Hoiatusteade sisestatakse, kui lõikes 1 osutatud otsus põhineb avalikku korda ja julgeolekut või riigi julgeolekut ähvardaval ohul, mida kolmanda riigi kodaniku viibimine liikmesriigi territooriumil võib endast kujutada. Selline olukord tekib eelkõige järgmistel juhtudel:
a) |
kui kolmanda riigi kodanikule on mõistetud õiguserikkumise toimepanemise koha liikmesriigis karistus, mis hõlmab vähemalt aastast vabadusekaotust; |
b) |
kui tegemist on kolmanda riigi kodanikuga, kelle puhul on piisavalt alust arvata, et ta on toime pannud rasked kuriteod või kelle puhul on olemas selged märgid, et ta kavatseb sellised kuriteod mõne liikmesriigi territooriumil toime panna. |
3. Hoiatusteate võib samuti sisestada, kui lõikes 1 osutatud otsus põhines asjaolul, et kolmanda riigi kodaniku suhtes on kohaldatud väljasaatmist, sisenemisest keeldumist või tagasisaatmist hõlmavat meedet, mida ei ole tühistatud või mille täitmist ei ole peatatud ja milles sisaldub või millega kaasneb sisenemiskeeld või vajaduse korral riigis elamise keeld ning mis põhineb kolmandate riikide kodanike sisenemise või riigis elamisega seotud siseriiklike eeskirjade eiramisel.
4. Käesolevat artiklit ei kohaldata artiklis 26 osutatud isikute suhtes.
5. Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaldamise läbi kolm aastat pärast artikli 55 lõikes 2 osutatud kuupäeva. Kasutades oma algatusõigust vastavalt asutamislepingule, esitab komisjon selle läbivaatamise alusel vajalikud ettepanekud käesoleva artikli sätete muutmise kohta, et saavutada hoiatusteadete sisestamiskriteeriumide suurem ühtlustatus.
Artikkel 25
Ühenduses vaba liikumise õigust omavaid kolmanda riigi kodanikke käsitlevate hoiatusteadete sisestamise tingimused
1. Hoiatusteade, mis puudutab kolmanda riigi kodanikku, kelle suhtes kohaldatakse vaba liikumise õigust ühenduses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) (18) tähenduses, peab olema kooskõlas selle direktiivi rakendamiseks vastu võetud eeskirjadega.
2. Kui leitakse artikli 24 kohane hoiatusteade kolmanda riigi kodaniku kohta, kellel on ühenduses vaba liikumise õigus, konsulteerib ohuteadet täidesaatev liikmesriik SIRENE büroo kaudu ja kooskõlas SIRENE käsiraamatu sätetega koheselt hoiatusteate sisestanud liikmesriigiga, et teha viivitamata otsus võetavate meetmete kohta.
Artikkel 26
Tingimused hoiatusteadete sisestamiseks selliste kolmandate riikide kodanike kohta, kelle suhtes kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 15 võetud piiravat meedet
1. Ilma et see piiraks artikli 25 kohaldamist, sisestatakse hoiatusteatd kolmandate riikide kodanike kohta SIS II-te tingimusel, et järgitakse andmekaitsenõudeid, hoiatusteated selliste kolmanda riigi kodanike kohta, kelle suhtes kohaldatakse vastavalt ELi lepingu artiklile 15 võetud piiravat meedet, mille eesmärgiks on ära hoida sisenemine liikmesriikide territooriumile või transiit läbi nende territooriumi, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu kehtestatud reisikeeldu rakendavat meedet, nende kodanike riiki sisenemise või riigis viibimise keelamiseks.
2. Artiklit 23 ei kohaldata käesoleva artikli lõike 1 alusel sisestatud hoiatusteadete suhtes.
3. Liikmesriik, kes on kõigi liikmesriikide nimel vastutav nende hoiatusteadete sisestamise, ajakohastamise ja kustutamise eest, määratakse ELi lepingu artikli 15 kohaselt võetud asjakohase meetme vastuvõtmisel.
Artikkel 27
Asutused, kellel on hoiatusteadetele juurdepääsu õigus
1. SIS II-te sisestatud andmetele on juurdepääs ja neid andmeid on õigus otsida vahetult või SIS II andmete koopias ainult kolmandate riikide kodanike tuvastamise eest vastutavatel asutustel, kelle ülesandeks on:
a) |
piirivalve; vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (19); |
b) |
muud kõnealuses liikmesriigis teostatavad politsei- ja tollikontrollid, nende kontrollide kooskõlastamine määratud asutuste poolt. |
2. Siseriiklikud õigusasutused, muu hulgas need, kes vastutavad riiklike süüdistuste algatamise eest kriminaalmenetluses ja kohtuliku uurimise eest enne süüdistuse esitamist, ning nende kooskõlastusasutused võivad oma siseriiklike õigusaktidega sätestatud ülesannete täitmiseks aga samuti omada juurdepääsu SIS II-te sisestatud andmetele ning kasutada õigust vahetult sellist teavet otsida.
3. Peale selle võivad vastavalt SIS II-te sisestatud andmetele ja kooskõlas otsuse 2006/.../JSK artikli 38 lõike 2 punktidega d ja e sisestatud ning isikutega seotud dokumente käsitlevatele andmetele juurdepääsu õigust ja nende andmete vahetu otsimise õigust kasutada viisade andmise eest vastutavad asutused, viisataotluste läbivaatamise eest vastutavad keskasutused ja asutused, kes vastutavad elamislubade andmise ja kolmandate riikide kodanikke käsitlevate õigusnormide kohaldamise eest seoses isikute liikumise alaste ühenduse õigusaktide kohaldamisega. Nende asutuste juurdepääsu andmetele reguleerib liikmesriigi õigus.
4. Käesolevas artiklis osutatud asutused lisatakse artikli 31 lõikes 8 mainitud nimekirja.
Artikkel 28
Juurdepääsupiirangud
Kasutajatel on juurdepääs ainult sellistele andmetele, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks.
Artikkel 29
Hoiatusteadete säilitamisaeg
1. Käesoleva määruse kohaselt SIS II sisestatud hoiatusteateid hoitakse ainult niikaua, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks hoiatusteade sisestati.
2. Kolme aasta jooksul sellise hoiatusteate sisestamisest SIS II-te vaatab hoiatusteate sisestanud liikmesriik läbi selle edasise säilitamise vajaduse.
3. Iga liikmesriik määrab vajaduse korral lühema läbivaatamistähtaja oma siseriiklike õigusaktide kohaselt.
4. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik võib läbivaatamistähtaja jooksul pärast põhjalikku üksikjuhtumipõhist hindamist otsustada hoiatusteate alles jätta, kui see osutub vajalikuks eesmärkidel, milleks hoiatusteade sisestati. Sellisel juhul kohaldatakse lõiget 2 ka säilitamisaja pikendamisele. CS-SIS-ile tuleb teatada igast hoiatusteate säilitamisaja pikendamisest.
5. Hoiatusteated kustutatakse automaatselt pärast lõikes 2 osutatud läbivaatamistähtaja möödumist, välja arvatud juhul, kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik teatas lõike 4 kohaselt CS-SISile hoiatusteate säilitamisaja pikendamisest. CS-SIS teatab andmete plaanipärasest kustutamisest liikmesriikidele automaatselt neli kuud ette.
6. Liikmesriigid peavad arvestust hoiatusteadete kohta, mille säilitamisaega on pikendatud vastavalt lõikele 4.
Artikkel 30
Kodakondsuse omandamine ja hoiatusteated
Hoiatusteated, mis on sisestatud seoses mis tahes sellise liikmesriigi kodakondsuse omandanud isikuga, kelle kodanikel on ühenduses vaba liikumise õigus, kustutatakse kohe, kui teate sisestanud liikmesriigile saab teatavaks või talle teatatakse vastavalt artiklile 34, et kõnealune isik on omandanud sellise kodakondsuse.
V peatükk
Andmetöötluse üldeeskirjad
Artikkel 31
SIS II andmete töötlemine
1. Liikmesriigid võivad töödelda artiklis 20 osutatud andmeid riiki sisenemise või oma territooriumil viibimise keelamiseks.
2. Andmeid võib kopeerida ainult tehnilisel otstarbel, kui selline kopeerimine on artiklis 27 osutatud asutustele vajalik vahetu päringu teostamiseks. Kõnealuste koopiate suhtes kohaldatakse käesoleva määruse sätteid. Ühe liikmesriigi sisestatud hoiatusteateid ei tohi kopeerida N.SIS II-st teistesse siseriiklikesse andmefailidesse.
3. Lõikes 2 osutatud tehnilisi koopiaid, mille tulemusena moodustuvad off-line andmebaasid, võib säilitada ajavahemikuks, mis ei ületa 48 tundi. Hädaolukorras võib seda ajavahemikku pikendada kuni hädaolukorra lõppemiseni.
Olenemata esimesest lõigust ei ole tehnilised koopiad, mille tulemusena moodustuvad viisasid välja andvate asutuste poolt kasutatavavad off-line andmebaasid, enam lubatud ühe aasta möödumisel vastava asutuse edukast ühendamisest viisainfosüsteemi sideinfrastruktuuriga, nagu see sätestatakse tulevases määruses, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta, välja arvatud koopiate puhul, mis on tehtud üksnes sellises hädaolukorras kasutamiseks, mil võrk on olnud enam kui 24 tunni jooksul ligipääsmatu.
Liikmesriigid peavad kõnealuste koopiate ajakohastatud registrit, teevad selle registri kättesaadavaks siseriiklikele järelevalveasutustele ning tagavad kõnealuste koopiate suhtes kõigi käeoleva määruse sätete, eriti artikli 10 sätete kohaldamise.
4. Taolistele andmetele antakse juurdepääsuluba üksnes artiklis 27 osutatud siseriikliku asutuse pädevuse piires ja nõuetekohaselt volitatud töötajatele.
5. Andmeid ei või kasutada halduslikel eesmärkidel. Erandina võivad käesoleva määruse kohaselt sisestatud andmeid kasutada kooskõlas iga liikmesriigi õigusaktidega artikli 27 lõikes 3 osutatud asutused oma ülesannete täitmiseks.
6. Vastavalt käesoleva määruse artiklile 24 sisestatud andmeid ning otsuse 2006/.../JSK artikli 38 lõike 2 punktide d ja e kohaselt sisestatud isikutega seotud dokumente käsitlevaid andmeid võib kasutada käesoleva määruse artikli 27 lõikes 3 sätestatud otstarbel kooskõlas iga liikmesriigi õigusaktidega.
7. Andmekasutust, mis ei vasta lõigetele 1-6, käsitatakse iga liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt väärkasutusena.
8. Iga liikmesriik edastab korraldusasutusele nende pädevate asutuste nimekirja, kellel on vastavalt käesolevale otsusele lubatud vahetult otsida SIS II-te sisestatud andmeid, ning nimekirja mis tahes hilisemad muudatused. Selles nimekirjas on iga asutuse puhul märgitud, milliseid andmeid ja millisel eesmärgil ta võib otsida. Korraldusasutus tagab nimekirja iga-aastase avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.
9. Kui ühenduse õigusega ei nähta ette erisätteid, kohaldatakse liikmesriigi N.SIS II-te sisestatud andmete suhtes vastava liikmesriigi õigust.
Artikkel 32
SIS II andmed ja siseriiklikud failid
1. Artikli 31 lõikega 2 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikes failides SIS II andmeid, millega seoses on tema territooriumil meetmeid võetud. Neid andmeid hoitakse siseriiklikes failides maksimaalselt kolm aastat, välja arvatud juhtudel, kui siseriiklike õigusaktide erisätetega on ette nähtud pikem säilitamisaeg.
2. Artikli 31 lõikega 2 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma siseriiklikes failides andmeid, mis sisalduvad selle liikmesriigi poolt SIS II-te sisestatud konkreetses hoiatusteates.
Artikkel 33
Teave hoiatusteate täitmata jätmise kohta
Kui taotletud meedet ei saa võtta, teatab taotluse saanud liikmesriik sellest viivitamata hoiatusteate sisestanud liikmesriigile.
Artikkel 34
SIS II-s töödeldavate andmete kvaliteet
1. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik vastutab selle eest, et andmed on täpsed, ajakohased ja õiguspäraselt SIS II-te sisestatud.
2. Ainult hoiatusteate sisestanud liikmesriigil on lubatud muuta, täiendada, parandada, ajakohastada või kustutada enda sisestatud andmeid.
3. Kui liikmesriigil, kes ei ole hoiatusteadet sisestanud, on tõendeid selle kohta, et andmed on faktiliselt ebakorrektsed või neid on ebaseaduslikult säilitatud, teatab ta sellest täiendava teabe vahetamise teel esimesel võimalusel ja mitte hiljem kui 10 päeva möödumisel tõendite saamisest hoiatusteate sisestanud liikmesriigile. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik kontrollib saadud teavet ja vajaduse korral parandab või kustutab kõnealused andmed viivitamata.
4. Kui liikmesriigid ei suuda kahe kuu jooksul jõuda kokkuleppele, esitab liikmesriik, kes hoiatusteadet ei sisestanud, juhtumi Euroopa andmekaitseinspektorile, kes tegutseb vahendajana koos kaasatud siseriiklike järelevalveasutustega.
5. Kui isik kaebab, et ta ei ole see, keda hoiatusteate alusel otsitakse, vahetavad liikmesriigid täiendavat teavet. Kui kontrollimise tulemusel selgub, et tegemist on tõepoolest kahe erineva isikuga, teavitatakse kaebajat artikli 36 sätetest.
6. Kui isiku kohta on juba sisestatud SIS II hoiatusteade, lepib uut teadet sisestav liikmesriik teate sisestamise suhtes kokku esimese hoiatusteate sisestanud liikmesriigiga. Kokkulepe saavutatakse täiendava teabe vahetamise alusel.
Artikkel 35
Sarnaste tunnustega isikute eristamine
Kui uue hoiatusteate sisestamisel ilmneb, et SIS II-s esineb juba isik, kellel on sama isikutunnus, järgitakse järgmist menetlust:
a) |
SIRENE büroo võtab ühendust taotleva asutusega, et selgitada, kas hoiatusteade käsitleb sama isikut või mitte; |
b) |
Kui ristkontrollimise tulemusel selgub, et uus hoiatusteade käsitleb tõepoolest sama isikut, kes SIS II-s juba esineb, kohaldab SIRENE büroo mitme hoiatusteate sisestamise suhtes artikli 34 lõikes 6 osutatud menetlust. Kui kontrollimise tulemusel selgub, et tegemist on kahe erineva isikuga, kiidab SIRENE büroo teise hoiatusteate sisestamise taotluse heaks, lisades vajalikud andmed isiku valesti tuvastamise vältimiseks. |
Artikkel 36
Lisaandmed isiku valesti tuvastamise vältimiseks
1. Kui hoiatusteates tegelikult silmas peetud isikut on võimalik segamini ajada isikuga, kelle isikuandmeid on kuritarvitatud, lisab hoiatusteate sisestanud liikmesriik asjaomase isiku selgesõnalisel nõusolekul hoiatusteatesse viimasega seotud andmed, et hoida ära valesti tuvastamise negatiivsed tagajärjed.
2. Andmeid sellise isiku kohta, kelle isikuandmeid on kuritarvitatud, kasutatakse ainult järgmistel eesmärkidel:
a) |
et pädev asutus saaks eristada isikut, kelle andmeid on kuritarvitatud, isikust, keda on hoiatusteates tegelikult silmas peetud; |
b) |
et isik, kelle isikuandmeid on kuritarvitatud, saaks tõendada oma isikusamasuse ja asjaolu, et tema isikuandmeid on kuritarvitatud. |
3. Käesoleva artikli kohaldamiseks võib SIS II-te sisestada ja seal täiendavalt töödelda ainult järgmisi isikuandmeid:
a) |
perekonnanimi (perekonnanimed) ja eesnimi (eesnimed), sünnijärgne nimi (sünnijärgsed nimed) ja varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi; |
b) |
erilised muutumatud ja objektiivsed füüsilised tundemärgid; |
c) |
sünniaeg ja -koht; |
d) |
sugu; |
e) |
fotod; |
f) |
sõrmejäljed; |
g) |
kodakondsus(ed); |
h) |
isikut tõendava dokumendi number (isikut tõendavate dokumentide numbrid) ja väljaandmise kuupäev. |
4. Lõikes 3 osutatud andmete sisestamiseks ja täiendavaks töötlemiseks vajalikud tehnilised eeskirjad kehtestatakse artikli 51 lõikes 2 osutatud korras, ilma et see piiraks korraldusasutuse moodustamist käsitleva õigusakti sätete kohaldamist.
5. Lõikes 3 osutatud andmed kustutatakse koos vastava hoiatusteate kustutamisega või varem, kui isik seda taotleb.
6. Lõikes 3 osutatud andmetele võivad juurde pääseda vaid need asutused, kellel on vastavale hoiatusteatele juurdepääsu õigus. Nad võivad seda teha üksnes valesti tuvastamise vältimiseks.
Artikkel 37
Hoiatusteadete vahelised lingid
1. Liikmesriik võib luua lingi tema poolt SIS II-te sisestatavate hoiatusteadete vahel. Sellise lingi eesmärk on luua seos kahe või enama teate vahel.
2. Lingi loomine ei mõjuta lingitud hoiatusteadete alusel võetavaid erimeetmeid ega ühegi lingitud hoiatusteate säilitamisaega.
3. Lingi loomine ei mõjuta käesolevas määruses sätestatud juurdepääsuõigusi. Asutused, kellel ei ole teatava kategooria hoiatusteadetele juurdepääsu õigust, ei näe neile hoiatusteatele osutavaid linke, millele neil ei ole juurdepääsu.
4. Liikmesriik loob hoiatusteadete vahel lingi üksnes siis, kui selleks on selge operatiivne vajadus.
5. Liikmesriik võib luua linke kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega tingimusel, et austatakse käesolevas artiklis kirjeldatud põhimõtteid.
6. Kui liikmesriik leiab, et teise liikmesriigi poolt lingi loomine teadete vahel on vastuolus tema siseriikliku õiguse või rahvusvaheliste kohustustega, võib ta võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et lingile puudub juurdepääs tema territooriumil või sellele ei oma juurdepääsu tema asutused, mis asuvad väljaspool tema territooriumi.
7. Hoiatusteadete linkimise tehnilised eeskirjad võetakse vastu artikli 51 lõikes 2 osutatud korras, ilma et see piiraks korraldusasutuse moodustamist käsitleva õigusakti sätete kohaldamist.
Artikkel 38
Täiendava teabe eesmärk ja säilitamisaeg
1. Liikmesriigid säilitavad SIRENE büroos viited hoiatusteadete aluseks olevatele otsustele, et aidata kaasa täiendava teabe vahetamisele.
2. Toimunud teabevahetuse tulemusena SIRENE büroo poolt failides säilitatavaid isikuandmeid hoitakse ainult nii kaua, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks need andmed esitati. Need andmed kustutatakse igal juhul hiljemalt ühe aasta möödumisel vastava hoiatusteate SIS II-st kustutamisest.
3. Lõige 2 ei piira liikmesriigi õigust hoida siseriiklikes failides andmeid konkreetsete hoiatusteadete kohta, mille asjaomane liikmesriik on sisestanud või millega seoses asjaomase liikmesriigi territooriumil on võetud meetmeid. Ajavahemik, mille jooksul selliseid andmeid kõnealustes failides võib säilitada, määratletakse siseriiklikes õigusaktides.
Artikkel 39
Isikuandmete edastamine kolmandatele isikutele
Vastavalt käesolevale määrusele SIS II-s töödeldavaid andmeid ei edastata kolmandatele riikidele ega rahvusvahelistele organisatsioonidele ega tehta neile kättesaadavaks.
VI peatükk
Andmekaitse
Artikkel 40
Tundlike andmekategooriate töötlemine
Direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõikes 1 loetletud andmekategooriate töötlemine on keelatud.
Artikkel 41
Juurdepääsuõigus, ebatäpsete andmete parandamine ja ebaseaduslikult säilitatavate andmete kustutamine
1. Isikud teostavad oma õigust omada juurdepääsu endaga seotud andmetele, mis on sisestatud SIS II-te käesoleva määruse kohaselt, vastavalt selle liikmesriigi õigusele, kelle territooriumil asjaomane isik seda õigust kasutab.
2. Kui siseriiklik õigus seda ette näeb, otsustab siseriiklik järelevalveasutus, kas ja millise korra alusel teavet edastatakse.
3. Liikmesriik, kes ei ole hoiatusteadet sisestanud, võib selliseid andmeid käsitlevat teavet edastada ainult siis, kui ta on eelnevalt andnud hoiatusteate sisestanud liikmesriigile võimaluse esitada oma seisukoht. Seda tehakse täiendava teabe vahetamise teel.
4. Teavet ei edastata andmesubjektile, kui see on hädavajalik hoiatusteatega seotud seaduslike ülesannete täitmiseks või kolmandate isikute õiguste ja vabaduste kaitsmiseks.
5. Igal isikul on õigus lasta oma isikuga seotud faktiliselt ebakorrektsed andmed parandada või ebaseaduslikult säilitatud andmed kustutada.
6. Asjaomast isikut teavitatakse nii kiiresti kui võimalik ja mitte hiljem kui 60 päeva pärast kuupäeva, mil isik juurdepääsu taotles, või varem, kui siseriiklike õigusaktidega on nii sätestatud.
7. Isikule teatatakse järelmeetmetest seoses tema õiguse kasutamisega andmeid parandada või kustutada niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 3 kuud pärast kuupäeva, mil ta esitas taotluse andmete parandamiseks või kustutamiseks, või varem, kui siseriiklike õigusaktidega on nii sätestatud.
Artikkel 42
Õigus teabele
1. Kolmandate riikide kodanikke, kelle suhtes on kooskõlas käesoleva määrusega sisestatud hoiatusteade, teavitatakse vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklitele 10 ja 11. Selline teave esitatakse kirjalikult koos artikli 24 lõikes 1 osutatud siseriikliku otsuse, mille alusel hoiatusteade sisestati, koopiaga või viitega sellele otsusele.
2. Sellist teavet ei esitata:
a) |
kui
|
b) |
kui kõnealusel kolmanda riigi kodanikul on vastav teave juba olemas; |
c) |
kui siseriiklike õigusaktide kohaselt on võimalik piirata õigust teavet saada, eelkõige riigi julgeoleku, riigikaitse ja avaliku korra kaitseks ning kuritegude ennetamiseks, uurimiseks ja avastamiseks ning nende eest vastutusele võtmiseks. |
Artikkel 43
Õiguskaitsevahendid
1. Iga isik võib esitada hagi kohtule või mis tahes liikmesriigi õigusaktide alusel pädevale asutusele oma isikuga seotud teatele juurdepääsu saamiseks, selle parandamiseks, kustutamiseks või selle kohta teabe või sellega seoses kompensatsiooni saamiseks.
2. Ilma et see piiraks artikli 48 sätete kohaldamist, kohustuvad liikmesriigid vastastikku täitmisele pöörama lõikes 1 osutatud kohtute või asutuste tehtud lõplikke otsuseid.
3. Komisjon hindab käesolevas artiklis sätestatud eeskirju õiguskaitsevahendite kohta ... (20).
Artikkel 44
SIS II üle teostatav järelevalve
1. Asutus või asutused, mille iga liikmesriik on määranud ning millel on direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28 osutatud volitused (“siseriiklikud järelevalveasutused”), teostab/teostavad sõltumatult järelevalvet SIS II-s sisalduvate isikuandmete tema territooriumil või territooriumilt teostatava töötlemise ja edastamise õiguspärasuse ning täiendava teabe vahetamise ja edasise töötlemise üle.
2. Siseriiklik järelevalveasutus asutus või asutused tagab/tagavad, et vähemalt kord nelja aasta jooksul viiakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega läbi N.SIS II-s toimuvate andmetöötlustoimingute audit.
3. Liikmesriigid tagavad, et nende siseriiklikel järelevalveasutustel on piisavalt ressursse neile käesoleva määrusega usaldatud ülesannete täitmiseks.
Artikkel 45
Korraldusasutuse üle teostatav järelevalve
1. Euroopa andmekaitseinspektor kontrollib, et korraldusasutuse teostatav isikuandmete töötlemine toimuks kooskõlas käesoleva määrusega. Seoses sellega kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 46 ja 47 osutatud kohustusi ja pädevust.
2. Euroopa andmekaitseinspektor tagab, et vähemalt kord nelja aasta jooksul viiakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega läbi korraldusasutuse poolt teostatavate isikuandmete töötlemise toimingute audit. Auditi tulemusel koostatud aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, korraldusasutusele, komisjonile ja siseriiklikele järelevalveasutustele. Korraldusasutusele antakse võimalus teha enne aruande vastuvõtmist selle kohta märkusi.
Artikkel 46
Siseriiklike järelevalveasutuste ja Euroopa andmekaitseinspektori vaheline koostöö
1. Siseriiklikud järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor, tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, teevad üksteisega oma kohustuste raames aktiivselt koostööd ja tagavad SIS II koordineeritud järelevalve.
2. Tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, vahetavad nad asjakohast teavet, abistavad üksteist auditite ja kontrollide läbiviimisel, analüüsivad käesoleva määruse tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi, uurivad sõltumatu järelevalve või andmesubjekti õiguste teostamisega seotud probleeme, koostavad ühtlustatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks ning edendavad vajadusel teadlikkust andmekaitsealastest õigustest.
3. Siseriiklikud järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor kohtuvad sel eesmärgil vähemalt kaks korda aastas. Nende koosolekute kulude katmise ja korraldamise eest vastutab Euroopa andmekaitseinspektor. Esimesel koosolekul võetakse vastu töökord. Vastavalt vajadusele töötatakse ühiselt välja edasised töömeetodid. Iga kahe aasta tagant saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja korraldusasutusele ühine tegevusaruanne.
Artikkel 47
Andmekaitse üleminekuperioodil
Juhul kui komisjon delegeerib üleminekuperioodil vastavalt artikli 15 lõikele 4 oma kohustused osaliselt või täielikult mõnele teisele asutusele või teistele asutustele, tagab ta, et Euroopa andmekaitseinspektoril oleks õigus ja võimalus täita täiel määral oma ülesandeid, sealhulgas võimalus viia läbi kohapealseid kontrolle või kasutada mis tahes teisi volitusi, mis on talle antud määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 47.
VII peatükk
Vastutus ja karistused
Artikkel 48
Vastutus
1. Iga liikmesriik vastutab oma siseriikliku õiguse kohaselt mis tahes kahju eest, mida on põhjustatud isikule N.SIS II kasutamisega. See kehtib ka juhul, kui kahju on põhjustanud hoiatusteate sisestanud liikmesriik, kes on sisestanud faktiliselt ebaõigeid andmeid või säilitanud andmeid ebaseaduslikult.
2. Kui hagi on esitatud liikmesriigi vastu, kes ei ole hoiatusteate sisestanud liikmesriik, siis on viimane taotluse korral kohustatud hüvitama kompensatsioonina välja makstud summad, välja arvatud juhul, kui hüvitamist taotlev liikmesriik on kasutanud andmeid käesoleva määruse sätteid rikkudes.
3. Kui SIS II-le tekitatakse kahju seetõttu, et liikmesriik ei ole täitnud käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, loetakse see liikmesriik kõnealuse kahju eest vastutavaks, välja arvatud juhul (ja sellises ulatuses), kui korraldusasutus või muud SIS II-s osalevad liikmesriigid (muud SIS II-s osalevad liikmesriigid) ei ole võtnud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju minimeerimiseks.
Artikkel 49
Karistused
Liikmesriigid tagavad, et SIS II-te sisestatud teabe igasuguse väärkasutamise või käesoleva määrusega vastuolus oleva täiendava teabe vahetuse suhtes kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi kooskõlas siseriikliku õigusega.
VIII peatükk
Lõppsätted
Artikkel 50
Järelevalve ja statistika
1. Korraldusasutus kannab hoolt, et oleks kehtestatud menetlused, mille abil jälgida SIS II toimimist, võrreldes tulemusi, kulutasuvust, turvalisust ja teenuste kvaliteeti seatud eesmärkidega.
2. Tehnilise hoolduse, aruandluse ja statistika eesmärkidel on korraldusasutusel juurdepääs vajalikule teabele, mis on seotud keskses SIS II-s läbiviidud töötlemistoimingutega.
3. Korraldusasutus avaldab igal aastal statistilised andmed, millest nähtub nii terviksüsteemi kui iga liikmesriigi lõikes kirjete arv hoiatusteate kategooria kohta, kokkulangevuste arv hoiatusteate kategooria kohta ja see, kui mitu korda SIS II kasutati.
4. Kaks aastat pärast SIS II kasutuselevõtmist ja pärast seda iga kahe aasta järel esitab korraldusasutus Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri tehnilist toimimist, sealhulgas viimase turvalisust, ning täiendava teabe kahe- ja mitmepoolset vahetamist liikmesriikide vahel.
5. Kolm aastat pärast SIS II kasutuselevõtmist ja pärast seda iga nelja aasta järel annab komisjon keskse SIS II ja liikmesriikide vahelisele täiendava teabe kahe- ja mitmepoolsele vahetamisele üldhinnangu. Nimetatud üldhinnangus käsitletakse eesmärkidega võrreldes saavutatud tulemusi ning hinnatakse tegevuse aluspõhimõtete jätkuvat kehtivust, käesoleva määruse kohaldamist keskse SIS II osas, keskse SIS II turvalisust ja mis tahes mõjusid tulevastele toimingutele. Komisjon edastab hinnangu Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
6. Liikmesriigid annavad korraldusasutusele ja komisjonile lõigetes 3, 4 ja 5 osutatud aruannete koostamiseks vajalikku teavet.
7. Korraldusasutus annab komisjonile lõikes 5 osutatud üldhinnangu koostamiseks vajalikku teavet.
8. Üleminekuperioodil enne seda, kui korraldusasutus asub oma ülesandeid täitma, vastutab komisjon lõigetes 3 ja 4 osutatud aruannete koostamise ja esitamise eest.
Artikkel 51
Komitee
1. Komisjoni abistab komitee.
2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
3. Komitee alustab oma ülesannete täitmist käesoleva määruse jõustumise päevast.
Artikkel 52
Schengeni acquis' sätete muutmine
1. Asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes asendab käesolev määrus artikli 55 lõikes 2 osutatud päeval Schengeni konventsiooni artiklite 92-119 sätted, välja arvatud selle artikkel 102 A.
2. See asendab artikli 55 lõikes 2 osutatud päeval ka järgmised, nimetatud artikleid rakendavad Schengeni acquis' sätted (21):
a) |
täitevkomitee 14. detsembri 1993. aasta otsus Schengeni infosüsteemi (C.SIS) paigaldus- ja tegevuskulusid käsitleva finantsmääruse kohta (SCH/Com-ex (93) 16); |
b) |
täitevkomitee 7. oktoobri 1997. aasta otsus SISi arendamise kohta (SCH/Com-ex (97) 24); |
c) |
täitevkomitee 15. detsembri 1997. aasta otsus C.SISi finantsmääruse muutmise kohta (SCH/Com-ex (97) 35); |
d) |
täitevkomitee 21. aprilli 1998. aasta otsus 15/18 ühendusega C.SISi kohta (SCH/Com-ex (98) 11); |
e) |
täitevkomitee 28. aprilli 1999. aasta otsus C.SISi paigalduskulude kohta (SCH/Com-ex (99) 4); |
f) |
täitevkomitee 28. aprilli 1999. aasta otsus SIRENE käsiraamatu ajakohastamise kohta (SCH/Com-ex (99) 5); |
g) |
täitevkomitee 18. aprilli 1996. aasta otsus välismaalase mõiste määratlemise kohta (SCH/Com-ex (96) decl. 5); |
h) |
täitevkomitee 28. aprilli 1999. aasta otsus SISi struktuuri kohta (SCH/Com-ex (99) decl. 2 rev.); |
i) |
täitevkomitee 7. oktoobri 1997. aasta otsus Islandi ja Norra osamaksude kohta C.SISi paigaldus- ja tegevuskuludesse (SCH/Com-ex (97) 18). |
3. Asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes loetakse viiteid Schengeni konventsiooni asendatud artiklitele ja nende artiklite Schengeni konventsiooni asjaomastele rakendussätetele viideteks käesolevale määrusele.
Artikkel 53
Kehtetuks tunnistamine
Määrus (EÜ) nr 378/2004, määrus (EÜ) nr 871/2004, otsus 2005/451/JSK, otsus 2005/728/JSK ja otsus 2006/628/EÜ tunnistatakse kehtetuks artikli 55 lõikes 2 osutatud kuupäeval.
Artikkel 54
Üleminekuperiood ja eelarve
1. Hoiatusteated viiakse üle SIS 1+-st SIS II-te. Liikmesriigid tagavad, et SIS 1+st SIS II-te üle viidavate hoiatusteadete sisu saab olema võimalikult kiiresti ja hiljemalt kolme aasta pärast alates artikli 55 lõikes 2 osutatud kuupäevast vastavuses käesoleva määruse sätetega ning käsitlevad esmajärjekorras hoiatusteateid isikute kohta. Selle üleminekuaja jooksul võivad liikmesriigid jätkuvalt kohaldada SIS1+st SS II-te üle viidavate hoiatusteadete sisu suhtes Schengeni konventsiooni artikleid 94 ja 96 järgmiste eeskirjade kohaselt:
a) |
SIS 1+st SS II-te üle viidava hoiatusteate sisu muutmisel, täiendamisel, parandamisel või ajakohastamisel tagavad liikmesriigid hoiatusteate vastavuse käesoleva määruse sätetele nimetatud muutmise, täiendamise, parandamise või ajakohastamise hetkest; |
b) |
SIS 1+st SS II-te üle viidava hoiatusteate kohta tehtud päringu korral kontrollivad liikmesriigid viivitamata selle hoiatusteate vastavust käesoleva määruse sätetele, samas põhjustamata selle hoiatusteate alusel võetavate meetmete edasilükkumist. |
2. Schengeni konventsiooni artikli 119 sätete kohaselt kinnitatud eelarve jääk artikli 55 lõike 2 kohaselt sätestatud kuupäeva seisuga makstakse liikmesriikidele tagasi. Tagasimakstavad summad arvutatakse liikmesriikide osamaksete alusel, mis on sätestatud täitevkomitee 14. detsembri 1993. aasta otsuses Schengeni infosüsteemi paigaldus- ja tegevuskulusid käsitleva finantsmääruse kohta.
3. Artikli 15 lõikes 4 osutatud üleminekuperioodi jooksul käsitatakse käesolevas määruses sisalduvaid viiteid korraldusasutusele viidetena komisjonile.
Artikkel 55
Jõustumine, kohaldatavus ja andmete migratsioon
1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
2. Seda kohaldatakse SIS 1+s osalevate liikmesriikide suhtes alates kuupäevadest, mis määratakse kindlaks nõukogu SIS 1+s osalevate liikmesriikide valitsusi esindavate liikmete ühehäälse otsusega.
3. Lõikes 2 osutatud kuupäevad määratakse kindlaks pärast seda, kui:
a) |
on vastu võetud vajalikud rakendusmeetmed; |
b) |
kõik SIS 1+s täielikult osalevad liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed SIS II andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks; |
c) |
komisjon on teatanud, et edukalt on lõpule viidud SIS II igakülgne testimine, mille viib läbi komisjon koos liikmesriikidega, ning nõukogu ettevalmistavad organid on valideerinud esitatud testimistulemuse ja kinnitanud, et SIS II toimib vähemalt samal tasemel kui seda tegi SIS 1+; |
d) |
komisjon on võtnud vajalikud tehnilised meetmed, et oleks võimalik ühendada keskne SIS II asjaomaste liikmesriikide N.SIS II-ga; |
4. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti vastavalt lõike 3 punktile c läbi viidud testide tulemustest.
5. Kõik nõukogu poolt kooskõlas lõikega 2 tehtud otsused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav.
..., ...
Euroopa Parlamendi nimel
president
Nõukogu nimel
eesistuja
(1) Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2006. aasta seisukoht.
(2) EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19. Konventsiooni on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1160/2005 (ELT L 191, 22.7.2005, lk 18).
(3) EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4.
(4) EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1.
(5) ELT L ...
(6) EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.
(8) ELT L 12, 17.1.2004, lk 47.
(9) ELT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (EÜT L 200, 22.7.2006, lk 11).
(10) EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.
(11) EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.
(12) EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.
(13) EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.
(14) EÜT L 176, 10.7.1999, lk 53.
(15) Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/849/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist (ELT L 368, 15.12.2004, lk 26).
(16) Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/860/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist (ELT L 370, 17.12.2004, lk 78).
(17) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
(18) ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.
(19) ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.
(20) Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.
P6_TA(2006)0446
Sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääs SIS II-le ***I
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II) (KOM(2005)0237 - C6-0175/2005 - 2005/0104(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament,
— |
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2005)0237) (1); |
— |
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 71, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0175/2005); |
— |
võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
— |
võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0354/2006), |
1. |
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
2. |
palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
3. |
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
(1) ELTs seni avaldamata.
P6_TC1-COD(2005)0104
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2006 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2006, mis käsitleb liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste juurdepääsu teise põlvkonna Schengeni infosüsteemile (SIS II)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)
pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)
ning arvestades järgmist:
(1) |
Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivis 1999/37/EÜ (sõidukite registreerimisdokumentide kohta) (3) sätestatakse, et liikmesriigid peavad selle direktiivi rakendamisel üksteist abistama ning võivad kahe- või mitmepoolselt teavet vahetada, eelkõige selleks, et kontrollida enne sõiduki registreerimist selle õiguslikku seisundit liikmesriigis, kus see eelnevalt registreeritud oli. Selline kontrollimine võib toimuda arvutivõrgu kaudu. |
(2) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2006 ning nõukogu ... otsus 2006/.../JSK, (mis käsitlevad teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist), (4) moodustavad SIS II haldamiseks vajaliku õigusliku aluse. SIS II on liikmesriikide vahel jagatav andmebaas, mis muu hulgas sisaldab andmeid, mis käsitlevad mootorsõidukeid, mille mootori töömaht on üle 50 cm3, haagiseid, mille tühimass on üle 750 kg, ja haagiselamuid ning sõidukite registreerimistunnistusi ja sõidukite numbrimärke, mis on varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud. |
(3) |
Määrus (EÜ) nr .../2006 ja otsus 2006/.../JSK asendasid 14. juunil 1985. aastal Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta sõlmitud Schengeni lepingu rakendamist käsitleva 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (5) (“Schengeni konventsioon”) artiklid 92-119, välja arvatud selle artikli 102a. Viimati nimetatud artikkel käsitleb liikmesriikide sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate asutuste ja teenistuste juurdepääsu Schengeni infosüsteemile. |
(4) |
Nüüdseks on vaja vastu võtta kolmas õigusakt, mis põhineks EÜ asutamislepingu V jaotisel ning täiendaks määrust (EÜ) nr .../2006 ja otsust 2006/.../JSK eesmärgiga võimaldada liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvatele teenistustele juurdepääs SIS II-le ning asendada Schengeni konventsiooni artikkel 102a. |
(5) |
Teated esemete kohta, kaasa arvatud mootorsõidukite kohta, sisestatakse SIS II kooskõlas otsusega 2006/.../JSK arestimise või kriminaalmenetluses tõenditena kasutamise eesmärgil. |
(6) |
Vastavalt otsusele 2006/.../JSK on juurdepääsuõigus SIS II sisestatud esemeid käsitlevatele teadetele ainult piirikontrolli ning muude politsei- ja tollikontrollide eest vastutavatel asutustel ning õigusasutustel ja Europolil. |
(7) |
Liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvatel ja selgesõnaliselt seda eesmärki täitma määratud riiklikel või valitsusvälistel teenistustel peaks olema juurdepääs SIS II-s sisalduvatele andmetele, mis käsitlevad mootorsõidukeid, mille mootori töömaht on üle 50 cm3, haagiseid (mille tühimass on üle 750 kg), haagiselamuid ja sõidukite registreerimistunnistusi ja sõidukite numbrimärke, mis on varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud, et nimetatud teenistused saaksid kontrollida, kas neile registreerimiseks esitatud sõidukid on varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud. |
(8) |
Selleks on vaja tagada neile teenistustele juurdepääs nimetatud andmetele ning lubada neil neid andmeid kasutada halduseesmärkidel, milleks on sõidukite registreerimistunnistuste väljaandmine asjakohasel viisil. |
(9) |
Kui liikmesriigis sõidukite registreerimistunnistusi väljaandev teenistus ei ole riiklik asutus, tuleks selline juurdepääs tagada kaudselt, see tähendab vahendava asutuse kaudu, kellele on antud juurdepääs otsuse 2006/.../JSK alusel ja kes vastutab liikmesriikide turvalisus- ja konfidentsiaalsuseeskirjade järgimise eest, nagu on osutatud nimetatud otsuses. |
(10) |
Otsuses 2006/.../JSK kehtestatakse meetmed, mida tuleb rakendada juhul, kui SIS II kasutamisel ilmneb, et SIS II-te sisestatud eseme kohta on esitatud teade. |
(11) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (6) kohaldatakse liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvate teenistuste poolt teostatava isikuandmete töötlemise suhtes. Mainitud direktiivis kõnealuste teenistuste poolt SIS II raames isikuandmete töötlemise suhtes sätestatud põhimõtteid täiendavad ja selgitavad otsuse 2006/.../JSK erisätted, mis käsitlevad isikuandmete kaitset, turvalisust, konfidentsiaalsust ja registrifailide pidamist. |
(12) |
Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt liikmesriikides sõidukite registreerimistunnistusi väljaandvatele teenistustele juurdepääsu võimaldamist SIS II-le, et lihtsustada nende poolt direktiivi 1999/37/EÜ alusel täidetavaid ülesandeid, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kuna SIS II on oma olemuselt ühine infosüsteem, on seda võimalik saavutada ainult ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
(13) |
Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtteid. |
(14) |
Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis' sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (7) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (8) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. |
(15) |
Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes otsuste 2004/849/EÜ (9) ja 2004/860/EÜ (10) artikli 4 lõikega 1. |
(16) |
Käesolev määrus on Schengeni acquis' edasiarendus või muul viisil sellega seotud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
Artikkel 1
1. Olenemata otsuse 2006/.../JSK artiklitest 38, 40 ja artikli 46 lõikest 1, on direktiivis 1999/37/EÜ nimetatud sõidukitele registreerimistunnistusi väljaandvatel liikmesriikide teenistustel juurdepääsuõigus kõnealuse otsuse artikli 38 lõike 2 punktide a, b ja f alusel SIS II sisestatud järgmistele andmetele, ainsa eesmärgiga kontrollida, kas neile registreerimiseks esitatud sõidukid on varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud või tagaotsitavad kriminaalmenetluses tõendina kasutamise eesmärgil:
a) |
andmed, mis käsitlevad mootorsõidukeid, mille mootori töömaht on üle 50 cm3; |
b) |
andmed, mis käsitlevad haagiseid (mille tühimass on üle 750 kg) ja haagiselamuid; |
c) |
andmed, mis käsitlevad sõidukite registreerimistunnistusi ja sõidukite numbrimärke, mis on varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud. |
Liikmesriigi nimetatud teenistuste juurdepääsu nendele andmetele reguleeritakse liikmesriigi õigusega lõikes 2 sätestatud tingimustel.
2. Lõikes 1 viidatud teenistustel, mis on on riiklikud teenistused, on õigus otsejuurdepääsule SIS II andmetele.
3. Lõikes 1 viidatud teenistustel, kui nad on mitteriiklikud teenistused, on juurdepääsuõigus SIS II-te sisestatud andmetele ainult lõikes 1 nimetatud otsuse artiklis 40 viidatud asutuse vahendusel. Nimetatud asutusel on õigus otseseks juurdepääsuks andmetele ja õigus neid asjaomastele teenistusele edasi anda. Asjaomane liikmesriik tagab, et nimetatud teenistuselt ja selle töötajatelt nõutakse kõigi piirangute järgimist, mis kehtivad neile ametivõimude poolt edastatud andmete lubatud kasutamise kohta.
4. Nimetatud otsuse artiklit 39 ei kohaldata juurdepääsu puhul, mis on saadud vastavalt sellele artiklile. Mis tahes SIS II kasutamise käigus ilmsiks tulnud kuriteos kahtlustamiseks alust andva teabe edastamine lõikes 1 nimetatud teenistuste poolt politsei- või õigusasutustele on reguleeritud siseriikliku õigusega.
Artikkel 2
Käesolev määrus asendab Schengeni konventsiooni artikli 102a.
Artikkel 3
Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mis määratakse kindlaks otsuse 2006/.../JSK artikli 71 lõike 2 kohaselt.
Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
..., ...
Euroopa Parlamendi nimel
president
Nõukogu nimel
eesistuja
(1) ELT C 65, 17.3.2006, lk 27.
(2) Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2006. aasta seisukoht.
(3) EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/127/EÜ (ELT L 10, 16.1.2004, lk 29).
(4) ELTL ...
(5) EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19. Konventsiooni on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1160/2005 (ELT L 191, 22.7.2005, lk 18).
(6) EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
(7) EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.
(8) EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.
(9) Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/849/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist (ELT L 368, 15.12.2004, lk 26).
(10) Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/860/EÜ, mis käsitleb, Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist (ELT L 370, 17.12.2004, lk 78).
P6_TA(2006)0447
SIS II loomine, toimimine ja kasutamine (otsus) *
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomise, toimimise ja kasutamise kohta (KOM(2005)0230 - C6-0301/2005 - 2005/0103(CNS))
(Nõuandemenetlus)
Euroopa Parlament,
— |
võttes arvesse komisjoni ettepanekut (KOM(2005)0230) (1); |
— |
võttes arvesse Euroopa Liidu asutamislepingu artikli 34 lõike 2 punkti c; |
— |
võttes arvesse Euroopa Liidu asutamislepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0301/2005); |
— |
võttes arvesse Schengeni õigustiku Euroopa Liitu integreerimist käsitlevat protokolli, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga; |
— |
võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51; |
— |
võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0353/2006), |
1. |
kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
2. |
palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
3. |
palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
4. |
palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
5. |
teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
(1) ELTs seni avaldamata.
P6_TC1-CNS(2005)0103
Ettepanek: nõukogu otsus teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomise, toimimise ja kasutamise kohta
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b, artikli 31 lõike 1 punkte a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkti c,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut (1),
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)
ning arvestades järgmist:
1) |
19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) (2) (edaspidi “Schengeni konventsioon”) IV jaotise sätete alusel loodud Schengeni infosüsteem (edaspidi “SIS 1+”) on Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis' sätete peamine rakendusvahend. |
(2) |
Teise põlvkonna SISi (edaspidi “SIS II”) väljatöötamine on tehtud komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001 (3) ja nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsusele nr 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta (4). SIS II asendab Schengeni konventsiooniga loodud SISi. |
(3) |
Käesolev otsus on SIS II suhtes kohaldatav vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu lepingu (edaspidi “ELi leping”) reguleerimisalasse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2006/XX SIS II loomise, toimimise ja kasutamise kohta (1) on SIS II suhtes kohaldatav vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi “EÜ asutamisleping”) reguleerimisalasse. |
(4) |
Tõsiasi, et SIS II suhtes kohaldatav õiguslik alus koosneb eraldi vahenditest, ei mõjuta põhimõtet, et SIS II on üks ühtne infosüsteem, mis peaks sellisena ka toimima. Seetõttu peaksid nende vahendite teatavad sätted olema samasugused. |
(5) |
SIS II peaks olema tasakaalustav meede, mis aitab kaasa kõrgetasemelise turvalisuse säilimisele (...) vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, toetades kriminaalasjades tehtavat politsei- ja kohtuorganite vahelist operatiivkoostööd. |
(6) |
On vaja määratleda SIS II eesmärgid ja sätestada eeskirjad, mis puudutavad selle toimimist, kasutamist ja vastutusvaldkonda, sealhulgas selle tehnilist ülesehitust ja rahastamist, süsteemi sisestatavaid andmeliike, andmete sisestamise eesmärke, sisestamiskriteeriumeid, juurdepääsuõigust omavaid ametiasutusi, hoiatusteadete omavahelist sidumist, andmetöötlemise täiendavaid eeskirju ja isikuandmete kaitset. |
(7) |
Keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri toimimisega seotud kulud tuleks kanda Euroopa Liidu eelarvest. |
(8) |
On vaja koostada käsiraamat, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad täiendava teabe vahetamise kohta seoses hoiatusteates nõutava meetmega. Iga liikmesriigi asutused peaksid tagama sellise teabe vahetamise. |
(9) |
Üleminekuperioodil vastutab komisjon keskse SIS II operatiivjuhtimise ja mõnede sideinfrastruktuuri osade eest. Siiski selleks, et tagada sujuv üleminek SIS 1+lt SIS II-le, võib komisjon delegeerida selle vastutuse osaliselt või täielikult kahele riiklikule avalik-õiguslikule asutusele. Pikaajalises perspektiivis tuleks pärast komisjoni läbiviidavat mõjuhindamist, mis sisaldab alternatiivide põhjalikku analüüsi lähtudes rahalistest, operatiivsetest ja korralduslikest aspektidest, ja komisjoni esitatud seadusandlikke ettepanekuid luua alaline korraldusasutus, kes vastutab nende ülesannete eest. Üleminekuperiood peaks kestma mitte kauem kui viis aastat alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast. |
(10) |
SIS II peaks sisaldama teateid isikute kohta, keda otsitakse taga üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks. Lisaks hoiatusteadetele oleks asjakohane sätestada üle- või väljaandmismenetluste jaoks vajaliku täiendava teabe vahetus. Eelkõige tuleks SIS IIs töödelda nõukogu 13. juuni 2002. aasta Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda käsitleva raamotsuse 2002/584/JSK artiklis 8 osutatud andmeid (5). |
(11) |
SIS II peaks olema võimalik lisada Euroopa vahistamismääruse alusel toimuva üleandmise ja väljaandmise jaoks sisestatud lisaandmete tõlge. |
(12) |
SIS II peaks sisaldama hoiatusteateid kadunud isikute kohta, eesmärgiga tagada nende turvalisus või ennetada ohte, hoiatusteateid seoses kohtumenetlusega taga otsitavate isikute kohta, hoiatusteateid diskreetse kontrolli või erikontrolli eesmärgil taga otsitavate isikute ja esemete kohta ning hoiatusteateid arestitavate või kriminaalmenetluses tõenditena kasutatavate esemete kohta. |
(13) |
Hoiatusteateid ei tohiks säilitada SIS IIs kauem kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks need andmed esitati. Üldreeglina tuleks isikute kohta sisestatud hoiatusteated SIS IIst automaatselt kustutada pärast kolme aasta möödumist. Hoiatusteated esemete kohta diskreetseks kontrollimiseks või erikontrolliks tuleks SIS IIst automaatselt kustutada pärast viie aasta möödumist. Hoiatusteated arestitavate või kriminaalmenetluses tõenditena kasutatavate esemete kohta tuleks SIS IIst automaatselt kustutada pärast kümne aasta möödumist. Otsus isikute kohta sisestatud hoiatusteadete säilitamise kohta peaks tuginema põhjalikule üksikjuhtumipõhisele hindamisele. Liikmesriigid peaksid kõnealused hoiatusteated läbivaatamistähtaja jooksul läbi vaatama ja pidama arvestust isikute kohta sisestatud hoiatusteadete üle, mille säilitusaega on pikendatud. |
(14) |
(...) |
(15) |
SIS II peaks võimaldama biomeetriliste andmete töötlemist, et toetada asjaomaste isikute usaldusväärset tuvastamist. Samas kontekstis peaks SIS II võimaldama ka nende isikute andmete töötlemist, kelle andmeid on väärkasutatud, et vältida nende väärtuvastamisest põhjustatud ebamugavusi. Selleks tuleks kokku leppida sobivates kaitsemeetmetes, milleks on eelkõige asjaomase isiku nõusolek ja nende eesmärkide range piiritlemine, milleks kõnealuseid andmeid võib õiguspäraselt töödelda. |
(16) |
Liikmesriigil peaks olema võimalik teatele lisada märkuse (nn lipukese), mis näitab, et teate alusel võetavat meedet ei rakendata tema territooriumil. Kui hoiatusteateid väljastatakse üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, ei tule käesolevat otsust tõlgendada nii, et oleks kehtestatud erand raamotsusest 2002/584/JSK või on takistatud nimetatud raamotsuse sätete kohaldamine. (...) Otsuse hoiatusteatele märkuse lisamise kohta võib (...) põhineda ainult nimetatud raamotsuses sisalduvatel keeldumispõhjustel. |
(16A) |
Kui märkus on vastavalt artikli 14 C lõikele 2 lisatud ning isiku asukoht, keda otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, saab teatavaks, tuleb isiku asukoht alati teha teatavaks hoiatusteate sisestanud õigusasutusele, mis võib teha otsuse edastada pädevale õigusasutusele Euroopa vahistamismäärus vastavalt raamotsusele 2002/584/JHA. |
(17) |
SIS II peaks pakkuma liikmesriikidele võimaluse luua teadete vahel lingid. Kui liikmesriik seob kaks või enam hoiatusteadet, ei tohiks see mõjutada võetavat meedet, teadete säilitamisaega ega teadetele juurdepääsuõigust. |
(18) |
SIS IIs käesoleva otsuse kohaldamisel töödeldavaid isikuandmeid ei tohi edastada ega teha kättesaadavaks kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile. Tõhusat teabevahetust edendades on aga kohane tugevdada koostööd Euroopa Liidu ja Interpoli vahel, edendades tõhusat passiandmete vahetust. Kui SIS IIst edastatakse isikuandmeid Interpolile, peaks (...) nendele andmetele tagama kohase kaitsetaseme, kehtestades lepingus ranged kaitsemeetmed ja tingimused. |
(19) |
Kõik liikmesriigid on ratifitseerinud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel üksikisikute kaitse konventsiooni. Selle konventsiooni artikkel 9 lubab teatud piirides erandeid konventsioonis sätestatud õigustest ja kohustustest või piirab neid. Käesoleva otsuse rakendamise kontekstis töödeldavad isikuandmed peaksid olema kaitstud vastavalt selle konventsiooni põhimõtetele. Vajaduse korral tuleks konventsioonis sätestatud põhimõtteid käesolevas otsuses täiendada või selgitada. |
(20) |
Arvesse tuleks võtta 17. septembri 1987. aasta Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovituses nr R (87) 15 toodud põhimõtteid, mis reguleerivad isikuandmete kasutamist politseivaldkonnas, kui politseiasutused käesolevat otsust kohaldades isikuandmeid töötlevad. |
(20A) |
Komisjon esitas nõukogule ettepaneku, mis käsitleb raamotsust kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta ning mille kohaselt see tuleks 2006. aasta lõpuks heaks kiita ja kohaldada teise põlvkonna Schengeni infosüsteemis töödeldavate isikuandmete ja käesoleva otsuse kohase täiendava teabe vahetuse suhtes. |
(21) |
Isikuandmete töötlemise suhtes ühenduse institutsioonide või asutuste poolt SIS II operatiivjuhtimisega seotud ülesannete täitmisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (6) ja eelkõige selle artikleid 21 ja 22 seoses töötlemise konfidentsiaalsuse ja turvalisusega, kui töötlemine toimub nende tegevuste raames, mis täielikult või osaliselt kuuluvad ühenduse õiguse reguleerimisalasse. Osaliselt kuulub isikuandmete töötlemine SIS IIs ühenduse õiguse alla. Isikute põhiõiguste ja -vabaduste kaitset isikuandmete töötlusel käsitlevate eeskirjade järjepideval ja ühtsel kohaldamisel on vaja selgitada, et kui käesoleva otsuse kohaldamisel töötleb isikuandmeid komisjon, kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001. Vajaduse korral tuleks (...) määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud põhimõtteid käesolevas otsuses täiendada või selgitada. |
(21A) |
Konfidentsiaalsuse osas kohaldatakse SIS IIga seoses tööle võetud ja töötavate Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate suhtes Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste asjaomaseid sätteid. |
(22) |
On asjakohane, et siseriiklikud (...) järelevalveasutused peaksid teostama järelevalvet liikmesriikide poolse isikuandmete töötlemise seaduslikkuse üle, samas peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusega 2004/55/EÜ (millega määratakse EÜ asutamislepingu artiklis 286 sätestatud sõltumatu järelevalveasutus) (7) määratud Euroopa andmekaitseinspektor jälgima ühenduse institutsioonide ja asutuste tegevust seoses isikuandmete töötlemisega, võttes arvesse ühenduse institutsioonide ja asutuste piiratud ülesandeid andmete eneste osas. |
(23) |
Ühenduse vastutus seoses ühenduse institutsioonide või asutuste mis tahes rikkumisega käesoleva otsuse kohaldamisel on reguleeritud EÜ asutamislepingu artikli 288 teise lõikega. |
(23A) |
Nii liikmesriigid kui ka komisjon peaksid koostama turvalisuse kava, et hõlbustada turvalisusega seotud kohustuste konkreetset täitmist, ja peaksid tegema üksteisega koostööd, et käsitleda turvalisusega seotud küsimusi ühisest vaatepunktist. |
24) |
26. juuli 1995. aasta Euroopa Politseiameti loomist käsitleva konventsiooni (8) (edaspidi “Europoli konventsioon”) sätteid andmekaitse kohta kohaldatakse ka SIS II andmete töötlemisele Europoli poolt, kaasa arvatud Europoli konventsiooni artikli 24 alusel asutatud ühise järelevalveasutuse pädevus Europoli tegevuse jälgimisel ja vastutus mis tahes ebaseadusliku isikuandmete töötlemise juhtumi eest Europolis. |
(25) |
Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/187/JSK (millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu) (9) andmekaitset käsitlevaid sätteid kohaldatakse SIS II andmete töötlemisele Eurojusti poolt, kaasa arvatud selle otsuse artikli 23 alusel asutatud ühise järelevalveasutuse pädevus Eurojusti tegevuse jälgimisel ja vastutus mis tahes ebaseadusliku isikuandmete töötlemise juhtumi eest Eurojusti poolt. |
(26) |
Läbipaistvuse tagamiseks peaks korraldusasutus koostama iga kahe aasta järel aruande keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri tehnilise toimimise, sealhulgas viimase turvalisuse, ning täiendava teabe vahetamise kohta. Komisjon peaks koostama üldhinnangu iga nelja aasta järel. |
(27) |
Teatud SIS II aspekte, nagu hoiatusteadete sisestamise eeskirjad, sealhulgas teate sisestamiseks vajalikud andmed, ajakohastamine, kustutamine ja otsimine, teadete ühilduvuse ja nende prioriteetsuse eeskirjad, märkuste lisamine, teadetevahelised lingid ja täiendava teabe vahetamine, ei saa ammendavalt hõlmata käesoleva otsuse sätetega nende aspektide tehnilise laadi, üksikasjalikkuse või korrapärase ajakohastamise vajaduse tõttu. (...) Seega tuleks nende aspektide rakendusvolitused delegeerida komisjonile. Päringute teostamise tehnilistes eeskirjades tuleks arvesse võtta riiklike süsteemide tõrgeteta toimimist. Arvestades komisjoni poolt läbiviidavat mõjuhindamist, otsustatakse, millisel määral võiksid rakendusmeetmed üle minna alalise korraldusasutuse pädevusse, niipea kui see luuakse. |
(28) |
Käesolev otsus peaks kindlaks määrama korra selle rakendamiseks vajalike meetmete vastuvõtmiseks. Käesoleva otsuse ja määruse (EÜ) nr XX/2006 rakendusmeetmete vastuvõtmise menetlus peaks olema sama. |
(29) |
On kohane sätestada üleminekusätted, mis puudutavad (...) SIS 1+i sisestatud hoiatusteateid, mis kantakse üle SIS II (...). Mõnda Schengeni acquis' sätet tuleks jätkuvalt kohaldada piiratud aja jooksul, kuni liikmesriigid on uurinud nende teadete vastavust uuele õiguslikule raamistikule. Hoiatusteadete ühilduvust isikutega tuleb käsitleda esmajärjekorras. Lisaks tuleks SIS 1+st SIS II üle viidud hoiatusteate muutmise, täiendamise, parandamise või ajakohastamise, samuti sellisele hoiatusteatele sattumise (hit on an alert) korral kontrollida viivitamata selle vastavust käesoleva otsuse sätetele. |
(30) |
Tuleb sätestada erisätted seoses SISi toimingutega, mida ei rahastata Euroopa Liidu eelarvest. |
(31) |
Kuna liikmesriigid ei saa täielikult täita võetava meetme eesmärki, milleks on ühise infosüsteemi loomine ja reguleerimine, mistõttu meetme ulatust ja mõju arvestades oleks eesmärkide saavutamist parem tagada Euroopa Liidu tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. |
(32) |
Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest. |
(33) |
Ühendkuningriik osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes) (10) artikli 8 lõike 2 kohaselt. |
(34) |
Iirimaa osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis' sätetes) (11) artikli 6 lõike 2 kohaselt. |
(35) |
Käesolev otsus ei piira selle korra kohaldamist, mis käsitleb Ühendkuningriigi ja Iirimaa osalist osalemist Schengeni acquis's, ja mis on Ühendkuningriigi puhul määratletud otsuses 2000/365/EÜ ja Iirimaa puhul otsuses 2002/192/EÜ. |
(36) |
Islandi ja Norra puhul kujutab kõnealune otsus endast nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga (12). |
(36A) |
Tuleb luua kord, mis võimaldab Islandi ja Norra esindajatel osaleda komisjoni rakendusvolituste kasutamisel abistavate komisjonide töös. Sellist korda on kavandatud Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelises, eespool nimetatud lepingule (13) lisatud kirjavahetuses, mis käsitleb Euroopa Komisjoni rakendusvolituste kasutamisel abistavaid komisjone. |
(37) |
Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga, mida tuleks tõlgendada koostoimes Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist ja selle lepingu teatavate sätete ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse 2004/849/EÜ (14) artikli 4 lõikega 1. |
(37A) |
Tuleb luua kord, mis võimaldab Šveitsi esindajatel osaleda komisjoni rakendusvolituste kasutamisel abistavate komisjonide töös. Sellist korda on kavandatud ühenduse ja Šveitsi vahelises, eespool nimetatud lepingule lisatud kirjavahetuses. |
(38) |
Käesolev otsus on Schengeni acquis' edasiarendus või muul viisil sellega seotud 2003. aasta liitumislepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
(39) |
Käesolevat otsust tuleb kohaldada riikide suhtes, keda puudutavad põhjendused 33, 34, 37 ja 38, asjakohastes õigusaktides, mis käsitlevad Schengeni acquis' kohaldamist nendes riikides, kehtestatud korras kindlaks määratud kuupäeval, |
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
I peatükk
Üldsätted
Artikkel 1
SIS II loomine ja üldeesmärk
1. Käesolevaga kehtestatakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (edaspidi “SIS II”).
2. Vastavalt käesolevale otsusele on SIS II eesmärk tagada kõrgetasemeline turvalisus (...) vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, sealhulgas säilitada avalik kord ja avalik julgeolek ning kindlustada (...) turvalisus liikmesriikide territooriumidel, ning kohaldada Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi “EÜ asutamisleping”) IV jaotise sätteid isikute liikumise kohta liikmesriikide territooriumidel, kasutades kõnealuse süsteemi kaudu edastatavat teavet.
Artikkel 2
Reguleerimisala
1. Käesolevas otsuses määratakse kindlaks tingimused ja menetlused isikuid ja esemeid käsitlevate hoiatusteadete SIS IIs töötlemiseks ning täiendava teabe ja lisaandmete vahetamiseks kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö jaoks.
2. Käesolevas otsuses sätestatakse samuti eelkõige SIS II tehniline ülesehitus, liikmesriikide ja artiklis 12 nimetatud korraldusasutuse ülesanded, üldine andmetöötlus, asjaomaste isikute õigused ja kohustused.
Artikkel 3
Mõisted
1. Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:
a) |
hoiatusteade - SIS II sisestatud andmekogum, mis võimaldab pädevatel asutustel teha kindlaks isik või objekt vajaliku erimeetme võtmiseks; |
b) |
täiendav teave - teave, mida ei säilitata SIS IIs, kuid mis on seotud SIS II hoiatusteadetega ning mida vahetatakse järgmistel juhtudel:
|
c) |
lisaandmed - SIS IIs säilitatavad ja SIS II hoiatusteadetega seotud andmed, mis peavad olema pädevatele asutustele viivitamata kättesaadavad, kui isikud, kelle kohta SIS II on sisestatud andmeid, leitakse süsteemis teostatud otsingute tulemusel. |
d) |
isikuandmed - igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (edaspidi “andmesubjekt”) kohta; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada; |
e) |
isikuandmete töötlemine (“töötlemine”) - iga isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, väljavõtete tegemine, päringute teostamine, kasutamine, üleandmine, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine või ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine; |
2. (...)
2a. Käesolevas otsuses leiduvat mis tahes viidet 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta) sätetele tõlgendatakse selliselt, nagu sisaldaks see selliste kokkulepete vastavaid sätteid, mis on sõlmitud Euroopa Liidu lepingu artiklite 24 ja 38 alusel Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel isikute üleandmiseks vahistamismääruse alusel ja millega sätestatakse sellise vahistamismääruse edastamine Schengeni infosüsteemi kaudu.
Artikkel 4
SIS II tehniline ülesehitus ja toimimisviisid
1. SIS II koosneb järgmistest osadest:
aa) |
keskinfosüsteem (edaspidi “keskne SIS II”), mis koosneb järgmistest osadest:
|
b) |
iga liikmesriigi Schengeni infosüsteemi riiklik osa (edaspidi “N.SIS II”), mis koosneb keskse SIS IIga ühenduses olevatest riiklikest andmesüsteemidest; N.SIS II võib sisaldada andmefaili (edaspidi “riiklik koopia”), mis omakorda sisaldab SIS II (...) andmebaasi täielikku või osalist koopiat; |
c) |
(üle viidud punkti aa) |
d) |
sideinfrastruktuur CS-SISi ja NI-SISi vahel (edaspidi “sideinfrastruktuur”), mis on SIS II andmetele ja artikli 7 lõikes 2 osutatud SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk. |
2. SIS II andmeid sisestatakse, ajakohastatakse, kustutatakse ja otsitakse N.SIS II kaudu. Riiklikku koopiat kasutatakse sellist koopiat kasutava liikmesriigi territooriumil automatiseeritud päringute teostamiseks. Teiste liikmesriikide N.SIS II andmefailides ei ole võimalik päringuid teostada.
3. CS-SISi põhisüsteem, mis teostab tehnilist järelevalvet ja haldust, asub Strasbourgis (Prantsusmaal) ja CS-SISi varusüsteem, mis suudab tagada CS-SISi põhisüsteemi kõik funktsioonid viimase rikke korral, asub Sankt Johann im Pongaus (Austrias).
4. CS-SIS võimaldab ajakohastada SIS II (...) andmebaasi ja teostada selles päringuid. Riiklikku koopiat kasutavatel liikmesriikidel võimaldab CS-SIS:
— |
riiklikke koopiaid võrgus ajakohastada; |
— |
riiklikke koopiaid ja SIS II (...) andmebaasi sünkroniseerida ja ühtlustada; |
— |
riiklikke koopiaid lähtestada ja taastada. |
Artikkel 5
Kulud
1. Keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri sisseseadmise, toimimise ja hooldusega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu eelarvest.
2. Nimetatud kulud hõlmavad seoses CS-SISiga tehtud tööd, mis tagab artikli 4 lõikes 4 osutatud teenuste osutamise.
3. Iga N.SIS II sisseseadmise, toimimise ja hooldusega seotud kulud kannab asjaomane liikmesriik.
4. (...)
II peatükk
Liikmesriikide kohustused
Artikkel 6
Riiklikud süsteemid
Iga liikmesriik vastutab (...):
a) |
oma N.SIS II loomise ja hooldamise eest; |
b) |
oma N.SIS ühendamise eest II NI-SISiga. |
Artikkel 7
SIS II asutus ja SIRENE büroo
1. |
|
2. |
|
3. Liikmesriigid teavitavad üksteist ja artiklis 12 nimetatud korraldusasutust oma N.SIS II asutusest ja SIRENE büroost. (...) Korraldusasutus avaldab nende nimekirja koos artikli 40 lõikes 7 osutatud nimekirjaga.
Artikkel 8
Täiendava teabe vahetamine
1. Täiendavat teavet vahetatakse kooskõlas SIRENE käsiraamatu sätetega ja kasutades sideinfrastruktuuri.
2. Kõnealust teavet kasutatakse üksnes eesmärgil, milleks see edastati.
3. Juhul kui sideinfrastruktuur ei ole kättesaadav, võivad liikmesriigid täiendava teabe vahetamiseks kasutada muid piisavalt turvatud tehnilisi vahendeid.
3aa. Teiste liikmesriikide tehtud täiendava teabe taotlustele vastatakse nii kiiresti kui võimalik.
3a. Täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 61 määratletud korras “SIRENE käsiraamatuks” nimetatava käsiraamatu kujul, ilma et see piiraks artiklis 12 nimetatud korraldusasutuse moodustamist käsitleva õigusakti sätete kohaldamist.
Artikkel 9
Tehniline vastavus
1. Et tagada andmete kiire ja tõhus edastamine, järgib iga liikmesriik oma N.SIS II luues selleks kehtestatud protokolle ja tehnilisi menetlusi, et tagada CS-SISi ühilduvus N-SIS-IIga. Need protokollid ja tehnilised menetlused kehtestatakse artiklis 61 osutatud korras, ilma et see piiraks artiklis 12 osutatud korraldusasutuse loomist käsitleva õigusakti sätteid.
2. Kui liikmesriik kasutab riiklikku koopiat, tagab ta CS-SISi (...) osutatavate teenuste abil, et tema riiklikus koopias salvestatud andmed on tänu artikli 4 lõikes 4 osutatud automaatsetele ajakohastustele identsed ja kooskõlas SIS II andmebaasiga ja (...) et tema riiklikus koopias teostatud päring annab SIS II andmebaasis teostatud päringuga samaväärse tulemuse.
Artikkel 10
Turvalisus (...)
1. Iga liikmesriik võtab seoses oma N.SIS IIga vajalikud meetmed, võttes sealhulgas vastu turvalisuse kava, et:
aa) |
füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades situatsiooniplaanid kriitilise tähtsusega infrastruktuuri kaitseks; |
a) |
keelata loata isikutele juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll); |
b) |
hoida ära andmekandjate lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine ilma vastava loata (andmekandjate kontroll); |
c) |
hoida ära isikuandmete sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine või kustutamine ilma vastava loata (säilitamise kontroll); |
d) |
hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi loata kasutamine andmesidevahendite abil (kasutajate kontroll); |
e) |
tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamisluba omavatel isikutel oleks juurdepääs ainult nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutuajatunnuseid ja konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll); |
ea) |
tagada, et kõik SIS II-le või andmetöötlusrajatistele juurdepääsu õigust omavad asutused loovad kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse isikute funktsioone ja kohustusi, kellel on juurdepääsuõigus andmetele, õigus andmeid sisestada, ajakohastada ja sisestatud andmeid otsida, ning teevad need profiilid riiklikele järelevalveasutustele nende vastava taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid); |
f) |
tagada võimalus tõendada ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeedastuse kontroll); |
g) |
tagada võimalus hiljem tõendada ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal, kelle poolt ja millisel eesmärgil need sisestati (sisestamise kontroll); |
h) |
hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordi kontroll). |
ha) |
kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvalisuse tagamiseks ettenähtud meetmete tõhusust ja võtta vajalikke korralduslikke meetmeid seoses sisemise kontrollimisega, et tagada vastavus käesolevale otsusele (...) (sisekontroll). |
2. Liikmesriigid võtavad täiendava teabe vahetamise turvalisuse osas lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.
3. (...)
4. (...)
Artikkel 10 A
Konfidentsiaalsus
Iga liikmesriik kohaldab vastavalt oma riiklikele õigusaktidele ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi isikute ja asutuste suhtes, kes töötavad SIS II andmete ja täiendava teabega. Nimetatud konfidentsiaalsuskohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui vastav asutus on oma tegevuse lõpetanud.
Artikkel 11
Riiklikud registrid
1. |
|
1a. (üle viidud lõike 1 punkti b)
2. Registrites on eelkõige näha varasemad hoiatusteated, andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg, päringute teostamiseks kasutatud andmed, viide edastatud andmetele ja nii pädeva asutuse kui andmetöötluse eest vastutava isiku nimi.
3. Registreid võib kasutada ainult lõikes 1 nimetatud otstarbel ning need kustutatakse kõige varem üks aasta ning kõige hiljem kolm aastat pärast nende loomist. Varasemaid hoiatusteateid sisaldavad registrid kustutatakse ühe kuni kolme aasta möödumisel hoiatusteadete kustutamisest.
4. Registreid võib säilitada kauem juhul, kui neid vajatakse juba alanud järelevalvemenetlustes.
4a. Riikide pädevad asutused, kelle ülesanne on kontrollida päringu lubatavust andmetöötluse õiguspärasuse jälgimiseks, sisekontrolli teostamiseks, ning N.SIS II nõuetekohase toimimise, andmete tervikluse ja turvalisuse tagamiseks, on nende volituste piires ning taotluse alusel juurdepääs nendele kirjetele, et võimaldada neil oma ülesandeid täita.
Artikkel 11 A
Enesekontroll
Liikmesriigid tagavad, et kõik SIS II andmetele juurdepääsu luba omavad asutused võtavad käesoleva otsuse järgimiseks vajalikud meetmed ning teevad vajadusel koostööd artiklis 53 nimetatud riikliku järelevalveasutusega.
Artikkel 11 B
Töötajate väljaõpe
Enne loa saamist SIS IIs säilitatavate andmete töötlemiseks peavad SIS II-le juurdepääsu õigust omavate asutuste töötajad läbima andmete turvalisust ja andmekaitset käsitlevate eeskirjade alase nõuetekohase väljaõppe ning neile jagatakse teavet kõigist asjakohastest kuritegudest ja karistustest.
III peatükk
Korraldusasutuse kohustused
Artikkel 12
Operatiivjuhtimine
1. Korraldusasutus, mida rahastatakse Euroopa Liidu eelarvest, vastutab keskse SIS II operatiivjuhtimise eest. Korraldusasutus vastutab samuti järgmiste sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete eest:
a) |
järelevalve; |
b) |
turvalisus; |
c) |
liikmesriikide ja teenuseosutaja vaheliste suhete koordineerimine. |
2. Komisjon vastutab kõigi muude sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete, eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:
a) |
eelarve täitmise ülesanded; |
b) |
soetamine ja uuendamine; |
c) |
lepinguküsimused. |
3. Üleminekuperioodil enne seda, kui lõikes 1 nimetatud korraldusasutus asub oma ülesandeid täitma, vastutab komisjon keskse SIS II operatiivjuhtimise eest. Komisjon võib nimetatud juhtimise ja samuti eelarve täitmisega seotud ülesanded vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (15), usaldada kahe erineva riigi riiklikele avalik-õiguslikele asutustele.
3aa. Iga lõikes 3 osutatud avalik-õiguslik asutus peab vastama eelkõige järgmistele valikukriteeriumidele:
a) |
asutus peab tõendama, et tal on pikaajaline kogemus artikli 4 lõikes 4 osutatud funktsioonidega suuremahulise infosüsteemi käitamisel; |
b) |
tal peab olema pikaajaline kogemus artikli 4 lõikes 4 osutatud funktsioonidega võrreldavaid funktsioone täitva infosüsteemi hooldamise ja turvanõuete alal; |
c) |
tal peab olema piisaval hulgal kogenud töötajaid, kellel on artiklis 4 sätestatu kohaseks rahvusvaheliseks koostööks vajalikud erialateadmised ja keeleoskus; |
d) |
tal peab olema turvaline ja tema vajadustest lähtuvalt ehitatud infrastruktuurirajatis, mis on eelkõige võimeline dubleerima suuremahulisi IT-süsteeme ning tagama nende pideva toimimise ning |
e) |
ta peab töötama halduskeskkonnas, mis võimaldab ülesandeid nõuetekohaselt täita ja mis tahes huvide konflikti vältida. |
3a. Komisjon teavitab enne mis tahes sellist delegeerimist ning hiljem korrapäraste ajavahemike järel Euroopa Parlamenti ja nõukogu delegeerimise tingimustest, delegeerimise täpsest ulatusest ning asutustest, kellele ülesanded on delegeeritud.
3b. Juhul kui komisjon delegeerib üleminekuperioodi vältel oma vastutuse vastavalt lõikele 3, tagab ta, et seejuures austataks täielikult asutamislepingus sätestatud institutsioonilise süsteemiga kehtestatud piiranguid. Komisjon tagab eelkõige, et kõnealune delegeerimine ei avaldaks ebasoovitavat mõju ühelegi Euroopa Liidu õiguse alusel loodud tõhusale kontrollimehhanismile, olgu selleks siis Euroopa Kohus, kontrollikoda või Euroopa andmekaitseinspektor.
4. Keskse SIS II operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud keskse SIS II pidevaks toimimiseks (7 päeva nädalas ööpäevaringselt) kooskõlas käesoleva otsusega, eelkõige süsteemi tõrgeteta toimimiseks vajalikku hooldust ja tehnilist arendustööd.
5. (välja jäetud)
6. Korraldusasutus tagab koostöös liikmesriikidega, et keskse SIS II puhul kasutatakse alati parimat kättesaadavat tehnoloogiat, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs.
Artikkel 13
Turvalisus (...)
1. Korraldusasutus võtab seoses keskse SIS II ning komisjon seoses sideinfrastruktuuriga vastu vajalikud meetmed, võttes sealhulgas vastu turvalisuse kava, et:
aa) |
füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades situatsiooniplaanid kriitilise tähtsusega infrastruktuuri kaitseks; |
a) |
keelata loata isikutele juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll); |
b) |
hoida ära andmekandjate lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine ilma vastava loata (andmekandjate kontroll); |
c) |
hoida ära isikuandmete sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine või kustutamine ilma vastava loata (säilitamise kontroll); |
d) |
hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi loata kasutamine andmesidevahendite abil (kasutajate kontroll); |
e) |
tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamisluba omavatel isikutel oleks juurdepääs ainult nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutuajatunnuseid ja konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll); |
ea) |
luua kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse isikute funktsioone ja kohustusi, kellel on juurdepääsuõigus andmetele või andmetöötlusrajatistele ning teha need profiilid Euroopa andmekaitseinspektorile tema vastava taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid); |
f) |
tagada võimalus tõendada ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeedastuse kontroll); |
fa) |
tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks määrata, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal ja kelle poolt need sisestati (sisestamise kontroll); |
g) |
hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate transportimise ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordi kontroll). |
ga) |
kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvalisuse tagamiseks ettenähtud meetmete tõhusust ja võtta vajalikke korralduslikke meetmeid seoses sisemise kontrollimisega, et tagada vastavus käesolevale otsusele (...) (sisekontroll). |
2. Korraldusasutus võtab sideinfrastruktuuri kaudu täiendava teabe vahetamise turvalisuse osas lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.
3. (...)
Artikkel 13 A
Konfidentsiaalsus
1. Ilma et see piiraks Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kohaldab korraldusasutus ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi artiklis 10 A sätestatud standarditega võrdsetel alustel kõigi oma töötajate suhtes, kes töötavad SIS II andmetega. Nimetatud konfidentsiaalsuskohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või asutus on oma tegevuse lõpetanud.
2. Korraldusasutus võtab sideinfrastruktuuri kaudu täiendava teabe vahetamise (...) konfidentsiaalsuse osas lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid.
Artikkel 14
Kesktasandi registrid
1. Korraldusasutus tagab, et iga juurdepääs isikuandmetele ja igasugune isikuandmete vahetamine CS-SISi raames registreeritakse artikli 11 lõikes 1 ettenähtud eesmärgil.
2. Registrites on eelkõige näha varasemad hoiatusteated, andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg, päringu teostamiseks kasutatud andmed, viide edastatud andmetele ja andmetöötluse eest vastutava pädeva asutuse nimi.
3. Registreid võib kasutada ainult lõikes 1 nimetatud otstarbel ning need kustutatakse kõige varem üks aasta ning kõige hiljem kolm aastat pärast nende loomist. Varasemaid hoiatusteateid sisaldavad registrid kustutatakse ühe kuni kolme aasta möödumisel hoiatusteadete kustutamisest.
4. Registreid võib säilitada kauem juhul, kui neid vajatakse juba alanud järelevalvemenetlustes.
4a. Pädevad asutused, kelle ülesanne on kontrollida päringu lubatavust andmetöötluse õiguspärasuse jälgimiseks, sisekontrolli teostamiseks, ning CS-SIS nõuetekohase toimimise, andmete tervikluse ja turvalisuse tagamiseks, on nende volituste piires ning taotluse alusel juurdepääs nendele kirjetele, et võimaldada neil oma ülesandeid täita.
Artikkel 14 AA
Teavituskampaania
Komisjon viib koostöös artikli 53 lõikes 1a osutatud riiklike järelevalveasutustega ja artikli 53 A lõikes 1 osutatud Euroopa andmekaitseinspektoriga paralleelselt SIS II töölerakendamisega läbi teavituskampaania, mille käigus jagatakse üldsusele teavet eesmärkide, säilitatavate andmete, juurdepääsuõigust omavate asutuste ja isikute õiguste kohta. Pärast korraldusasutuse moodustamist kordab nimetatud asutus koostöös riiklike järelevalveasutuste ja Euroopa andmekaitseinspektoriga selliseid kampaaniaid regulaarselt. Liikmesriigid koostavad ja täidavad koostöös oma riiklike järelevalveasutustega vajalikud poliitikad, et anda oma kodanikele üldist teavet SIS II kohta.
III A peatükk
Andmekategooriad ja märkuse lisamine
Artikkel 14 A
Andmekategooriad
1. Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 1 või käesoleva otsuse lisaandmete säilitamist reguleerivate sätete kohaldamist, sisaldab SIS II ainult neid iga liikmesriigi esitatud andmekategooriaid, mida vajatakse artiklites 15, 23, 27, 31 ja 35 sätestatud eesmärkidel.
2. Andmekategooriad on järgmised:
a) |
isikud, kelle kohta on sisestatud hoiatusteade; |
b) |
artiklites 31 ja 35 osutatud esemed. |
3. Isikute kohta, kelle suhtes on sisestatud hoiatusteade, võib edastada ainult järgmisi andmeid:
a) |
perekonnanimi (perekonnanimed) ja eesnimi (eesnimed), sünnijärgne nimi ja varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi; |
b) |
erilised muutumatud füüsilised tundemärgid; |
c) |
sünnikoht ja -aeg; |
d) |
sugu; |
e) |
fotod; |
f) |
sõrmejäljed; |
g) |
kodakondsus(ed); |
h) |
kas asjaomased isikud on relvastatud, vägivaldsed või põgenenud; |
i) |
hoiatusteate põhjus; |
j) |
hoiatusteate sisestanud asutus; |
k) |
viide otsusele, mille alusel teade esitati (...); |
l) |
võetavad meetmed; |
m) |
link (lingid) muude SIS II sisestatud hoiatusteadete juurde vastavalt artiklile 46. |
n) |
õigusrikkumise laad. |
4. (...)
5. Lõigetes 2 ja 3 osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks, kustutamiseks ja nende otsimiseks vajalikud tehnilised eeskirjad kehtestatakse artiklis 61 osutatud korras, ilma et see piiraks artiklis 12 nimetatud korraldusasutuse moodustamist käsitlevate õigusaktide sätete kohaldamist.
5a. Lõikes 5 osutatud andmete otsimiseks vajalikud tehnilised eeskirjad olema sarnased CS-SISis, riiklikes koopiates ja tehnilistes koopiates tehtavate otsingute osas, nagu on osutatud artikli 40 lõikes 2.
Artikkel 14 AB
Proportsionaalsusklausel
Hoiatusteate sisestanud liikmesriik määrab kindlaks, kas juhtum on piisavalt kohane, asjassepuutuv ja oluline, et see õigustab teate sisestamist SIS II.
Artikkel 14 AC
Fotosid ja sõrmejälgi käsitlevad erieeskirjad
Fotosid ja sõrmejälgi, nagu osutatud artikli 14 A lõike 3 punktides e ja f, kasutatakse tingimusel, et järgitakse järgmisi sätteid:
a) |
Fotod ja sõrmejäljed sisestatakse üksnes pärast spetsiaalse kvaliteedikontrolli läbiviimist, et kindlustada andmete kvaliteedi suhtes kehtestatud miinimumstandardite järgimine. Spetsiaalse kvaliteedikontrolli määratlus kehtestatakse artiklis 61 osutatud korras, ilma et see piiraks artiklis 12 nimetatud korraldusasutuse moodustamist käsitleva õigusakti sätete kohaldamist. |
b) |
Fotosid ja sõrmejälgi kasutatakse üksnes selliste isikute samasuse tõendamiseks, kelle andmed on leitud SIS IIs teostatud tähtnumbrilise päringu tulemusel. |
c) |
Niipea kui tehnika seda võimaldab, võib sõrmejälgi samuti kasutada isiku tuvastamiseks tema biomeetrilise tunnuse alusel. Enne selle funktsiooni rakendamist SIS IIs, esitab komisjon aruande vajaliku tehnoloogia kättesaadavuse ja valmisoleku kohta, mille osas konsulteeritakse Euroopa Parlamendiga. |
Artikkel 14 AD
Hoiatusteadete sisestamise tingimus
1. Isikuid käsitlevaid hoiatusteateid ei saa sisestada ilma andmeteta, millele on osutatud artikli 14 A lõike 3 punktis a, artikli 14 A lõike 3 punktis d, artikli 14 A lõike 3 punktis l ja, seal kus asjakohane, artikli 14 A lõike 3 punktis k.
2. Peale selle sisestatakse olemasolu korral (...) kõik muud artikli 14 A lõikes 3 loetletud andmed.
Artikkel 14 B
Märkuse lisamist käsitlevad üldsätted
1. Juhul kui liikmesriik leiab, et artikli 15, artikli 23 või artikli 31 kohaselt sisestatud hoiatusteate alusel meetme võtmine on vastuolus tema riiklike õigusaktide, rahvusvaheliste kohustuste või oluliste riiklike huvidega, võib ta nõuda, et hoiatusteate juurde lisataks märkus selle kohta, et tema territooriumil ei võeta hoiatusteate põhjal osutatud meedet. Märkuse lisab hoiatusteate sisestanud liikmesriigi SIRENE büroo.
2. Et võimaldada liikmesriikidel nõuda märkuse lisamist vastavalt artiklile 15 sisestatud hoiatusteatele, teavitatakse kõiki liikmesriike täiendava teabe edastamise teel automaatselt kõigist uutest hoiatusteadetest, mis vastavad nimetatud kategooriale.
3. (...)
4. Kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik taotleb eriti kiireloomulistel ja tõsistel juhtudel meetme täideviimist, uurib täideviiv liikmesriik, kas tal on võimalik lubada omaenda nõudmisel lisatud märkuse tühistamist. Võimaluse korral peab täideviiv liikmesriik astuma vajalikke samme, et tagada võetava meetme viivitamatu elluviimine.
Artikkel 14 C
Märkuse lisamine üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteadetele
1. Raamotsuse 2002/584/JSK (16) kohaldamisel lisatakse üleandmise eesmärgil vahi alla võtmist käsitlevale hoiatusteatele vahistamist takistav märkus ainult siis, kui riiklike õigusaktide kohaselt pädev õigusasutus on Euroopa vahistamismääruse täitmisel keeldunud Euroopa vahistamismääruse täitmisest (...) mingil vahistamismääruse täitmata jätmist õigustaval põhjusel ja (...) kui nõuti märkuse lisamist.
2. Siiski võib pädeva õigusasutuse poolt riikliku õiguse alusel tehtud nõudmise korral kas üldise juhise põhjal või konkreetsel juhul nõuda märkuse lisamist hoiatusteatele üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, kui on ilmne, et keeldutakse Euroopa vahistamismääruse täitmisest.
IV peatükk
Hoiatusteated isikute kohta, keda otsitakse taga üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks
Artikkel 15
Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused
1. Andmed isikute kohta, keda otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks Euroopa vahistamismääruse alusel või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, sisestatakse andmebaasi hoiatusteate sisestanud liikmesriigi õigusasutuse taotlusel.
2. Samuti sisestatakse andmed isikute kohta, keda otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks vahistamismääruste alusel, mis on tehtud vastavalt Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel Euroopa Liidu lepingu artiklite 24 ja 38 alusel sõlmitud kokkulepetele isikute üleandmiseks vahistamismääruse alusel ja millega sätestatakse sellise vahistamismääruse edastamine Schengeni infosüsteemi kaudu.
Artikkel 16
Lisaandmed isikute kohta, keda otsitakse taga üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks
(...)
Artikkel 17
Lisaandmed isikute kohta, keda otsitakse üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks
1. Kui isikut otsitakse taga üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks Euroopa vahistamismääruse alusel, sisestab hoiatusteate sisestanud liikmesriik SIS II Euroopa vahistamismääruse originaali koopia.
2. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik võib sisestada (...) Euroopa vahistamismääruse (...) tõlke koopia ühes või mitmes Euroopa Liidu institutsioonide ametlikus keeles.
(...)
Artikkel 17 A
Täiendav teave isikute kohta, keda otsitakse üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks
1. Liikmesriik, kes sisestas SIS II hoiatusteate üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks, edastab raamotsuse 2002/584/JSK artikli 8 lõikes 1 osutatud teabe kõikidele liikmesriikidele täiendava teabe vahetamise teel.
(...)
Artikkel 17 B
Täiendav teave isikute kohta, keda otsitakse väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks
1. Liikmesriik, kes sisestas SIS II väljaandmist puudutava hoiatusteate, edastab kõikidele liikmesriikidele täiendava teabe vahetamise teel järgmise teabe:
a) |
vahi alla võtmist taotlev asutus; |
b) |
kas on olemas vahistamismäärus või samaväärse õigusliku toimega dokument või täitmisele pööratav kohtuotsus; |
c) |
õigusrikkumise olemus ja õiguslik määratlus; |
d) |
õigusrikkumise toimepaneku tehiolude kirjeldus, sealhulgas selle isiku õiguserikkumises osalemise aeg, koht ja laad, kelle kohta teade on esitatud; |
e) |
õigusrikkumise tagajärjed (kui neid saab määratleda); |
f) |
või igasugune muu hoiatusteate rakendamiseks kasulik või vajalik teave. |
2. Lõikes 1 nimetatud andmeid ei edastata, kui artiklites 17 või 17 A osutatud andmed on juba edastatud ning täideviiv liikmesriik peab neid hoiatusteate täitmiseks piisavaks
Artikkel 18
Asutused, kellel on juurdepääsuõigus hoiatusteadetele ja lisaandmetele vahi alla võtmise eesmärgil tagaotsitavate isikute kohta
(...)
Artikkel 19
Vahi alla võtmise eesmärgil sisestatud hoiatusteadete ja lisaandmete säilitusaeg
(...)
Artikkel 20
Üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavate isikute kohta sisestatud hoiatusteadete konverteerimine
Kui isikut ei saa vahi alla võtta, kuna (...) taotluse saanud liikmesriik keeldub sellest artiklites 14 B või 14 C ette nähtud märkuse lisamist puudutavas korras või uurimine on väljaandmise eesmärgil sisestatud hoiatusteate puhul lõpetamata, siis peab nimetatud liikmesriik käsitama hoiatusteate eesmärgina asjaomase isiku asukohast teavitamist.
Artikkel 21
Märkuse lisamine üleandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks sisestatud hoiatusteadetele
(...)
Artikkel 22
Üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitava isiku kohta sisestatud hoiatusteatel põhineva meetme võtmine
1. (...) Hoiatusteade, mis on sisestatud SIS II vastavalt artiklile 15 koos artiklis 17 osutatud lisaandmetega, kujutab endast vastavalt raamotsusele 2002/584/JSK (...) väljastatud Euroopa vahistamismäärust ning omab sama mõju juhul, kui kohaldatakse nimetatud raamotsust.
2. Kui raamotsust 2002/584/JSK ei kohaldata, omab vastavalt artiklitele 15 ja 17 B SIS II sisestatud (...) hoiatusteade samasugust jõudu nagu ajutise vahi all pidamise taotlus, mis on tehtud väljaandmist käsitleva 13. detsembri 1957. aasta Euroopa konventsiooni artikli 16 kohaselt või väljaandmist ja vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 27. juuni 1962. aasta Beneluxi lepingu artikli 15 kohaselt (lepingut on muudetud 11. mai 1974. aasta protokolliga).
V peatükk
Hoiatusteated kadunud isikute kohta (...)
Artikkel 23
Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused
1. Andmed kadunud isikute kohta (...), keda (...) on vaja paigutada kaitse alla ja/või kelle asukohta on vaja kindlaks teha, sisestatakse SIS II hoiatusteate sisestanud liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel.
2. Võib sisestada järgmised teadmata kadunud isikute kategooriad:
a) |
teadmata kadunud isikud, keda on vaja paigutada kaitse alla:
|
b) |
teadmata kadunud isikud, keda ei ole vaja paigutada kaitse alla. |
2a. Lõike 2 punkti a kohaldatakse üksnes isikute suhtes, kes pädeva asutuse otsusel tuleb paigutada interneeritute laagrisse.
2b. Lõikeid 1 ja 2a kohaldatakse eelkõige alaealiste isikute suhtes.
2c. Liikmesriigid tagavad, et SIS II sisestatud andmetes oleks märgitud, millisesse lõikes 2 osutatud kategooriasse teadmata kadunud isik kuulub.
Artikkel 24
Asutused, kellel on hoiatusteadetele juurdepääsuõigus
(...)
Artikkel 25
Hoiatusteadete säilitusaeg
(...)
Artikkel 26
Meetmete võtmine hoiatusteate alusel
1. Kui leitakse artiklis 23 osutatud isikud, teatavad pädevad asutused lõikes 2 sätestatud tingimusel hoiatusteate sisestanud liikmesriigile nende asukoha. Pädevad asutused võivad artikli 23 lõike 2 punktis a osutatud juhtudel toimetada isikud kindlasse paika, eesmärgiga takistada neid oma reisi jätkamast, juhul kui riiklikud õigusaktid seda võimaldavad.
2. Teadmata kadunud ja leitud täisealist isikut käsitlevate andmete edastamiseks, v.a tema andmete edastamiseks pädevate asutuste vahel, on vaja tema nõusolekut. Pädevad asutused võivad aga teatada huvitatud isikule, kes teatas kadunud isikust, et hoiatusteade kustutati põhjusel, et isiku asukoht on kindlaks tehtud.
VI peatükk
Hoiatusteated isikute kohta, keda otsitakse, et nad võiksid osaleda kohtumenetluses
Artikkel 27
Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused
Liikmesriigid sisestavad pädeva asutuse palvel SIS II järgmiste isikute andmed nende elukohast või asukohast teatamiseks:
— |
tunnistajad; |
— |
isikud, keda on kutsutud või keda otsitakse, et kutsuda neid seoses kriminaalmenetlusega kohtusse andma ütlusi tegude kohta, milles neid süüdistatakse; |
— |
isikud, kellele tuleb kätte toimetada kohtuotsus või muud dokumendid seoses kriminaalmenetlusega, et neil oleks võimalik anda ütlusi tegude kohta, milles neid süüdistatakse; |
— |
isikud, kellele tuleb kätte toimetada kutse ilmuda kohale vabadusekaotusliku karistuse kandmiseks. |
Artikkel 28
Asutused, kellel on hoiatusteadetele juurdepääsuõigus
(...)
Artikkel 29
Hoiatusteadete säilitusaeg
(...)
Artikkel 30
Hoiatusteatel põhineva meetme võtmine
Taotletud teave edastatakse taotluse esitanud liikmesriigile täiendava teabe vahetamise teel.
VII peatükk
Teated isikute ja esemete kohta nende diskreetseks kontrollimiseks või erikontrolliks
Artikkel 31
Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused
1. Andmed isikute või sõidukite, laevade, lennukite ja konteinerite kohta sisestatakse kooskõlas hoiatusteate sisestanud liikmesriigi riiklike õigusaktidega isikute ja esemete diskreetseks kontrollimiseks või erikontrolliks vastavalt artikli 32 lõikele 4.
2. Sellise hoiatusteate võib sisestada selleks, et uurida kuritegusid ja ära hoida avalikku julgeolekut ähvardavaid ohte järgmistel juhtudel:
a) |
kui on olemas selged märgid, et isik kavatseb toime panna (...) raske kuriteo, nagu raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõikes 2 osutatud kuriteod, või on seda toime panemas; või |
b) |
kui isikule eelkõige seni toimepandud kuritegude põhjal antud üldhinnang annab alust eeldada, et ta paneks ka edaspidi toime (...) raske kuriteo nagu raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõikes 2 osutatud kuriteod. |
3. Peale selle võib hoiatusteate sisestada riiklike õigusaktide kohaselt riikliku julgeoleku eest vastutavate asutuste taotlusel, kui on olemas konkreetne märk, et artikli 32 lõikes 1 osutatud andmed on vajalikud selleks, et hoida ära asjaomase isiku poolt põhjustatav tõsine oht või muud tõsised ohud riigi sise- või välisjulgeolekule. Käesoleva lõike alusel hoiatusteate sisestanud liikmesriik (...) teavitab sellest teisi liikmesriike. Iga liikmesriik määrab kindlaks, millistele asutustele kõnealune teave edastatakse.
3a. Sõidukeid, laevu, lennukeid ja konteinereid käsitlevaid hoiatusteateid võib sisestada, kui selged märgid osutavad sellele, et need on seotud lõikes 2 nimetatud raskete kuritegude või lõikes 3 nimetatud tõsise ohuga.
Artikkel 32
Hoiatusteatel põhineva meetme võtmine
1. Piirikontrolli või muude riigis teostatavate politsei- ja tollikontrollide puhul võib koguda ja hoiatusteate sisestanud asutusele diskreetseks kontrollimiseks või erikontrolliks edastada tervikuna või osaliselt järgmised andmed:
a) |
asjaolu, et isik, kelle kohta või sõiduk, laev, lennuk või konteiner, mille kohta on sisestatud hoiatusteade, on leitud; |
b) |
kontrolli koht, aeg või põhjus; |
c) |
reisi marsruut ja sihtkoht; |
d) |
asjaomaste isikutega kaasas olevad isikud või sõidukis, laevas või lennukis reisivad isikud, kelle puhul on mõistlik eeldada nende seotust asjaomaste isikutega; |
e) |
kasutatav sõiduk, laev, lennuk või konteiner; |
f) |
veetavad esemed; |
g) |
isiku või sõiduki, laeva, lennuki või konteineri leidmise asjaolud. |
2. Lõikes 1 osutatud teave edastatakse täiendava teabe vahetamise teel.
3. Lõikes 1 osutatud teabe kogumiseks astuvad liikmesriigid vajalikke samme, et mitte ohustada kontrollimise diskreetset iseloomu.
4. Artiklis 31 osutatud erikontrollide käigus võib isikuid, sõidukeid, laevu, lennukeid, konteinereid ning kaasas kantavaid esemeid kooskõlas riiklike õigusaktidega nimetatud artiklis osutatud eesmärkidel läbi otsida. Kui liikmesriigi õigusaktid erikontrolli ei luba, asendatakse viimane selles liikmesriigis automaatselt diskreetse kontrollimisega.
Artikkel 33
Asutused, kellel on hoiatusteadetele juurdepääsuõigus
(...)
Artikkel 34
Hoiatusteadete säilitusaeg
(...)
VIII peatükk
Hoiatusteated arestitavate või kriminaalmenetluses tõenditena kasutatavate esemete kohta
Artikkel 35
Hoiatusteadete sisestamise eesmärgid ja tingimused
1. SIS IIe sisestatakse andmed esemete kohta, mida otsitakse arestimiseks või kriminaalmenetluses tõenditena kasutamiseks.
2. Sisestatakse järgmised kergesti tuvastatavate esemete kategooriad:
a) |
mootorsõidukid, mille mootori töömaht on üle 50 cm3, laevad ja lennukid; |
b) |
haagised tühimassiga üle 750 kg, haagiselamud, tööstusseadmed, päramootorid ja konteinerid; |
c) |
tulirelvad; |
d) |
varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud dokumendiplangid; |
e) |
varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud isikut tõendavad dokumendid nagu passid, ID-kaardid, juhiload, elamisload ja reisidokumendid; |
f) |
varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud sõiduki registreerimistunnistused ja sõidukite numbrimärgid; |
g) |
rahatähed (märgitud pangatähed); |
h) |
varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud väärtpaberid ja maksevahendid nagu tšekid, krediitkaardid, võlakirjad, aktsiad ja osakud. |
3. Lõikes 2 osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks, kustutamiseks ja nende otsimiseks vajalikud tehnilised eeskirjad kehtestatakse artiklis 61 osutatud korras, ilma et see piiraks artiklis 12 nimetatud korraldusasutuse moodustamist käsitlevate õigusaktide sätete kohaldamist.
Artikkel 36
Hoiatusteatel põhineva meetme võtmine
1. Kui päringu tulemusel selgub, et leitud eseme kohta on sisestatud hoiatusteade, võtab seda märganud asutus ühendust hoiatusteate sisestanud asutusega, et leppida kokku vajalikes meetmetes. Sel puhul võib edastada ka isikuandmeid kooskõlas käesoleva otsusega.
2. Lõikes 1 osutatud teave edastatakse täiendava teabe vahetamise teel.
3. Eseme leidnud liikmesriigi poolt võetavad meetmed peavad olema kooskõlas tema riiklike õigusaktidega.
VIII A peatükk
Juurdepääsuõigus ja hoiatusteadete säilitamine
Artikkel 37
Asutused, kellel on hoiatusteadetele juurdepääsu õigus
1. Kooskõlas käesoleva otsusega SIS II sisestatud andmetele on juurdepääs ja neid andmeid on õigus otsida vahetult või CS-SISi andmete koopias ainult asutustel, kes vastutavad:
a) |
piirikontrolli eest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad); |
b) |
muud kõnealuses riigis teostatavad politsei- ja tollikontrollid, (...) nende kontrollide kooskõlastamine määratud asutuste poolt. |
2. Riiklikud õigusasutused, muu hulgas need, kes vastutavad riiklike süüdistuste algatamise eest kriminaalmenetluses ja kohtuliku uurimise eest enne süüdistuse esitamist, ning nende kooskõlastusasutused võivad oma ülesannete täitmiseks omada juurdepääsu SIS II sisestatud andmetele ning kasutada õigust vahetult otsida sellist teavet kooskõlas riiklike õigusaktidega.
3. (üle viidud artiklisse 37 C)
3a. Käesolevas artiklis osutatud asutused lisatakse artikli 40 lõikes 7 mainitud nimekirja.
Artikkel 37 A
Europoli juurdepääs SIS II andmetele
1. Euroopa Politseiametil (Europolil) on oma volituste piires juurdepääsuõigus vastavalt artiklitele 15, (...) 31 ja 35 SIS II sisestatud andmetele ning õigus neid infosüsteemis vahetult otsida.
2. (üle viidud artiklisse 37 C)
3. Juhul, kui Europol leiab SIS IIs teostatud päringu tulemusel hoiatusteate, teavitab ta Europoli konventsioonis määratletud kanalite kaudu liikmesriiki, kes kõnealuse hoiatusteate sisestas.
4. SIS IIs teostatud päringu tulemusel saadud teabe kasutamine toimub asjaomase liikmesriigi nõusolekul. Kui liikmesriik lubab kõnealust teavet kasutada, juhindutakse Europoli konventsioonist. Europol võib kõnealust teavet edastada kolmandatele riikidele ja kolmandatele isikutele ainult asjaomase liikmesriigi nõusolekul.
5. Europol võib Europoli konventsiooni sätete kohaselt nõuda asjaomaselt liikmesriigilt edasist teavet.
6. Europol kohustub:
a) |
registreerima iga süsteemi sisenemise ja teostatud päringu artikli 11 sätete kohaselt; |
b) |
ilma et see piiraks lõigete 4 ja 5 kohaldamist, mitte ühendama SIS II neid osi, millele tal on juurdepääs, ühegi arvutisüsteemiga ega edastama neis olevaid andmeid kogumiseks ja töötlemiseks Europoli poolt või Europolis ega alla laadima või muul moel kopeerima ühtegi SIS II osa; |
c) |
piirama juurdepääsu SIS II sisestatud andmetele, lubades seda ainult selleks spetsiaalselt volitatud Europoli personali puhul; |
d) |
vastu võtma ja kohaldama artiklites 10 ja 10 A sätestatud meetmeid; |
e) |
lubama Europoli konventsiooni artikli 24 alusel loodud ühisel järelevalveasutusel kontrollida Europoli tegevust seoses juurdepääsuõigusega SIS II-le ja õigusega teostada päringuid SIS II sisestatud andmetes. |
Artikkel 37 B
Eurojusti juurdepääs SIS II andmetele
1. Eurojusti riiklikel liikmetel ja nende assistentidel on oma volituste piires juurdepääsuõigus vastavalt artiklitele 15, 23, 27 ja 35 SIS II sisestatud andmetele ning õigus neid infosüsteemis otsida.
2. (üle viidud artiklisse 37 C)
3. Juhul, kui Eurojusti riiklik liige leiab SIS IIs teostatud päringu tulemusel hoiatusteate, teavitab ta liikmesriiki, kes kõnealuse hoiatusteate sisestas. Sellise päringu tulemusel saadud teavet võib edastada kolmandatele riikidele ja kolmandatele isikutele ainult hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul.
4. Käesolevat artiklit ei saa tõlgendada nii, et see mõjutaks Eurojusti moodustamist käsitleva nõukogu otsuse sätteid andmekaitse kohta või Eurojusti riiklike liikmete või nende assistentide vastutuse kohta omavolilise või ebaõige andmetöötluse eest, või nii, et see mõjutaks kõnealuse nõukogu otsuse artikli 23 kohaselt moodustatud ühise järelevalveasutuse volitusi.
5. Vastavalt artikli 11 sätetele registreeritakse Eurojusti riiklike liikmete või assistentide iga süsteemi sisenemine ja iga nende poolt teostatav päring ning iga nende poolt leitud andmete kasutamine.
6. Ühtegi SIS II osa ei tohi ühendada mis tahes teise arvutisüsteemiga, samuti ei tohi infosüsteemis sisalduvaid andmeid, millele riiklikel liikmetel või nende assistentidel on juurdepääs, edastada mis tahes teise andmete kogumiseks ja töötlemiseks Eurojusti poolt või Eurojustis kasutatavasse arvutisüsteemi, lisaks ei tohi ühtegi SIS II osa alla laadida.
7. Juurdepääsuõigus SIS II sisestatud andmetele on ainult Eurojusti riiklikel liikmetel ja nende assistentidel ega laiene Eurojusti töötajatele.
8. Artiklites 10 ja 10 A sätestatud meetmed võetakse vastu ja neid kohaldatakse.
Artikkel 37 C
Juurdepääsu piirangud
Kasutajad ning Europoli ja Eurojusti riiklikud liikmed ja nende assistendid võivad omada juurdepääsu ainult sellistele andmetele, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks.
Artikkel 38
Isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitusaeg
1. 1 Käesoleva otsuse kohaselt SIS II sisestatud hoiatusteateid isikute kohta hoitakse ainult niikaua, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks andmed esitati.
2. Enne kolme aasta möödumist sellise hoiatusteate sisestamisest vaatab hoiatusteate sisestanud liikmesriik läbi selle edasise säilitamise vajaduse. Vastavalt artiklile 31 isikute kohta sisestatud hoiatusteadete puhul on selleks tähtajaks üks aasta. (...)
2aa. Iga liikmesriik määrab vajaduse korral lühema läbivaatamistähtaja oma riiklike õigusaktide kohaselt.
2a. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik otsustab läbivaatamistähtaja jooksul pärast põhjalikku üksikjuhtumipõhist hindamist, mis (...) registreeritakse, hoiatusteate alles jätta, kui see osutub vajalikuks eesmärkidel, milleks hoiatusteade sisestati. Sellisel juhul kohaldatakse vastavalt lõiget 2. CS-SISile tuleb teatada igast hoiatusteate säilitusaja pikendamisest.
3. Hoiatusteated kustutatakse automaatselt pärast lõikes 2 osutatud läbivaatamistähtaja möödumist. See ei kehti, juhul kui hoiatusteate sisestanud liikmesriik teatas lõike 2a kohaselt CS-SISile hoiatusteate säilitusaja pikendamisest. CS-SIS teatab andmete plaanipärasest kustutamisest liikmesriikidele automaatselt neli kuud ette.
4. (üle viidud lõikesse 3)
4a. Liikmesriigid koguvad statistikat nende hoiatusteadete hulga kohta, mille säilitusaega on kooskõlas lõikega 2a pikendatud.
5. (...)
6. (...)
Artikkel 38 A
Esemeid käsitlevate hoiatusteadete säilitusaeg
1. Käesoleva otsuse kohaselt SIS II sisestatud esemeid käsitlevaid hoiatusteateid säilitatakse ainult niikaua, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks need sisestati.
2. Esemeid käsitlevaid hoiatusteateid, mis on sisestatud vastavalt artiklile 31, säilitatakse maksimaalselt viis aastat.
3. Esemeid käsitlevaid hoiatusteateid, mis on sisestatud vastavalt artiklile 35, säilitatakse maksimaalselt kümme aastat.
4. Lõigetes 2 ja 3 osutatud säilitusaega võib pikendada, kui see peaks osutuma vajalikuks nende eesmärkide saavutamiseks, milleks hoiatusteade sisestati. Sellisel juhul kohaldatakse vastavalt lõikeid 2 ja 3.
IX peatükk
Andmetöötluse üldeeskirjad
Artikkel 39
Andmekategooriad
(...)
Artikkel 40
SIS II andmete töötlemine
1. Liikmesriigid võivad töödelda artiklites 15, 23, 27, 31 ja 35 sätestatud andmeid ainult eesmärkidel, mis on sätestatud nimetatud artiklites mainitud iga hoiatusteate kategooria kohta.
2. Andmeid võib kopeerida ainult tehnilisel otstarbel, kui selline kopeerimine on artiklis 37 osutatud asutustele vajalik vahetu päringu teostamiseks. Kõnealuste koopiate suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse sätteid. Teiste liikmesriikide sisestatud hoiatusteateid ei tohi kopeerida N.SIS IIst teistesse riiklikesse andmefailidesse.
2A. |
|
3. SIS II andmetele antakse juurdepääsuluba riikliku asutuse pädevuse piires ja nõuetekohaselt volitatud töötajatele.
4. Seoses käesoleva otsuse artiklites 15, 23, 27, 31 ja 35 sätestatud hoiatusteadetega võib nendes sisalduvat teavet töödelda eesmärgil, mis ei ole eesmärk, milleks need SIS II sisestati, ainult seoses konkreetse juhtumiga ning avalikku korda ja turvalisust ähvardava tõsise ohu ärahoidmiseks, olulistel riigi julgeolekuga seotud kaalutlustel või raske õiguserikkumise ärahoidmiseks. Selleks tuleb eelnevalt saada teate sisestanud liikmesriigi luba.
5. Andmeid ei või kasutada halduslikel eesmärkidel.
6. Andmekasutust, mis ei vasta lõigetele 1-5, käsitatakse iga liikmesriigi riiklike õigusaktide kohaselt väärkasutusena.
7. Iga liikmesriik edastab korraldusasutusele nende pädevate asutuste nimekirja, kellel on käesoleva otsuse ning selle mis tahes hilisemate muudatustega lubatud vahetult otsida SIS II sisestatud andmeid. Selles nimekirjas on iga asutuse puhul märgitud, milliseid andmeid ja millisel eesmärgil ta võib otsida. Korraldusasutus tagab nimekirja iga-aastase avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.
Artikkel 41
Viitenumbri sisestamine
(...)
Artikkel 42
SIS II andmed ja riiklikud failid
1. Artikli 40 lõikega 2 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma riiklikus failis SIS II andmeid, millega seoses on tema territooriumil meetmeid võetud. Neid andmeid hoitakse riiklikes failides maksimaalselt kolm aastat, välja arvatud juhtudel, kui riiklike õigusaktide erisätetega on ette nähtud pikem säilitusaeg.
2. Artikli 40 lõikega 2 ei piirata liikmesriigi õigust hoida oma riiklikes failides andmeid, mis sisalduvad selle liikmesriigi poolt SIS II sisestatud konkreetses hoiatusteates.
Artikkel 42 A
SIS II hoiatusteated ja riiklikud õigusaktid
1. (...)
2. Kui Euroopa Liidu õigusega ei nähta ette erisätteid, kohaldatakse liikmesriigi N.SIS II sisestatud andmete suhtes vastava liikmesriigi õigusakte.
3. Kui taotletud meedet ei saa võtta, teatab taotluse saanud liikmesriik sellest viivitamata hoiatusteate sisestanud liikmesriigile.
Artikkel 43
SIS IIs töödeldavate andmete kvaliteet (...)
1. Hoiatusteate sisestanud liikmesriik vastutab selle eest, et andmed on täpsed, ajakohased ja SIS II õiguspäraselt sisestatud.
2. Ainult teate sisestanud liikmesriigil on lubatud muuta, täiendada, parandada, ajakohastada või kustutada enda sisestatud andmeid.
3. Kui ühel liikmesriikidest, kes ei ole hoiatusteadet sisestanud, on tõendeid selle kohta, et andmed on faktiliselt ebakorrektsed või neid on ebaseaduslikult säilitatud, teatab ta sellest täiendava teabe vahetamise teel esimesel võimalusel ja mitte hiljem kui kümne päeva möödumisel tõendite saamisest hoiatusteate sisestanud liikmesriigile; viimane (...) kontrollib saadud teavet ja parandab või kustutab vajaduse korral kõnealused andmed viivitamata.
4. Kui liikmesriigid ei suuda kahe kuu jooksul jõuda kokkuleppele, esitab liikmesriik, kes hoiatusteadet ei sisestanud, juhtumi Euroopa andmekaitseinspektorile, kes tegutseb artikli 53 lõike 1a kohaselt koos kaasatud riiklike järelevalveasutustega vahendajana.
5. (...)
5a. Kui isik väidab, et ta ei ole see, keda hoiatusteate alusel otsitakse, vahetavad liikmesriigid täiendavat teavet. Kui kontrollimise tulemusel selgub, et tegemist on tõepoolest kahe erineva isikuga, teavitatakse kõnealust isikut artiklis 44 osutatud sätetest.
6. Kui isiku kohta on juba sisestatud SIS II hoiatusteade, lepib uut teadet sisestav liikmesriik teate sisestamise suhtes kokku esimese hoiatusteate sisestanud liikmesriigiga. Kokkuleppele jõutakse täiendava teabe vahetamise teel.
Artikkel 43 A
Sarnaste tundemärkidega isikute eristamine
Kui uue hoiatusteate sisestamisel ilmneb, et SIS IIs leidub juba isik, kellel on sama isikutunnus, järgitakse järgmist menetlust:
a) |
SIRENE büroo võtab ühendust taotluse esitanud ametiga, et selgitada, kas hoiatusteade käsitleb sama isikut või mitte. |
b) |
Kui ristkontrollimise tulemusel selgub, et kõnealuse isiku näol on tõepoolest tegemist sama isikuga, kohaldab SIRENE büroo mitme hoiatusteate sisestamise suhtes artikli 43 lõikes 6 osutatud menetlust. Kui kontrollimise tulemusel selgub, et tegemist on kahe erineva isikuga, kiidab SIRENE büroo uue hoiatusteate sisestamise taotluse heaks, lisades vajalikud andmed isiku valesti tuvastamise vältimiseks. |
Artikkel 44
Lisaandmed isiku valesti tuvastamise vältimiseks
1. Kui hoiatusteates tegelikult kirjeldatud isikut on võimalik segamini ajada isikuga, kelle isikuandmeid on kuritarvitatud, lisab hoiatusteate sisestanud liikmesriik asjaomase isiku selgesõnalisel nõusolekul hoiatusteatesse viimasega seotud andmed, et hoida ära valesti tuvastamise negatiivsed tagajärjed.
2. Andmeid sellise isiku kohta, kelle isikuandmeid on kuritarvitatud, (...) kasutatakse ainult järgmistel eesmärkidel:
a) |
et pädev asutus saaks eristada isikut, kelle andmeid on kuritarvitatud, isikust, kelle kohta hoiatusteade on tegelikult sisestatud; |
b) |
et isik, kelle isikuandmeid on kuritarvitatud, saaks tõendada oma isikusamasuse ja asjaolu, et tema isikuandmeid on kuritarvitatud. |
3. Käesoleva artikli kohaldamiseks võib SIS II sisestada ja seal täiendavalt töödelda ainult järgmisi isikuandmeid:
a) |
perekonnanimi (perekonnanimed) ja eesnimi (eesnimed), sünnijärgne nimi ja varem kasutatud nimed ning kõik varjunimed, mis võimaluse korral sisestatakse eraldi; |
b) |
erilised muutumatud ja objektiivsed füüsilised tundemärgid; |
c) |
sünnikoht ja -aeg; |
d) |
sugu; |
e) |
fotod; |
f) |
sõrmejäljed; |
g) |
kodakondsus(ed); |
h) |
isikut tõendava dokumendi number (isikut tõendavate dokumentide numbrid) ja väljaandmise kuupäev. |
3a. Lõikes 3 osutatud andmete sisestamiseks, ajakohastamiseks ja kustutamiseks vajalikud tehnilised eeskirjad kehtestatakse artiklis 61 osutatud korras, ilma et see piiraks artiklis 12 nimetatud korraldusasutuse moodustamist käsitlevate õigusaktide sätete kohaldamist.
4. Lõikes 3 osutatud andmed kustutatakse koos vastava hoiatusteate kustutamisega või varem, kui isik seda taotleb.
5. Lõikes 3 osutatud andmeid võivad kasutada vaid need asutused, kellel on vastavale hoiatusteatele juurdepääsu õigus, ning seda üksnes valesti tuvastamise vältimiseks.
Artikkel 45
Märkuse lisamine
(...)
Artikkel 46
Hoiatusteadete vahelised lingid
1. Liikmesriik võib luua lingi tema poolt SIS II sisestatavate hoiatusteadete vahel. Sellise lingi eesmärk on luua seos kahe või enama hoiatusteate vahel.
2. Lingi loomine ei mõjuta lingitud hoiatusteadete alusel võetavaid erimeetmeid ega ühegi lingitud hoiatusteate säilitusaega.
3. Lingi loomine ei mõjuta käesolevas otsuses sätestatud juurdepääsuõigusi. Asutused, kellel ei ole teatava kategooria hoiatusteadetele juurdepääsu õigust, ei näe sellistele hoiatusteadetele osutavaid linke, millele neil ei ole juurdepääsu.
3a. Liikmesriik loob hoiatusteadete vahel lingi üksnes siis, kui selleks on selge operatiivne vajadus.
3b. Liikmesriik võib luua linke kooskõlas oma riiklike õigusaktidega tingimusel, et austatakse käesolevas artiklis kirjeldatud põhimõtteid.
4. Kui liikmesriik leiab, et teise liikmesriigi poolt lingi loomine hoiatusteadete vahel on vastuolus tema riiklike õigusaktide või rahvusvaheliste kohustustega, võib ta võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et lingile puudub juurdepääs tema territooriumil või sellele ei oma juurdepääsu tema asutused, mis asuvad väljaspool tema territooriumi.
4a. Hoiatusteadete linkimise tehnilised eeskirjad võetakse vastu artiklis 61 määratletud korras, ilma et see piiraks artiklis 12 nimetatud korraldusasutuse moodustamist käsitleva õigusakti sätete kohaldamist.
Artikkel 47
Täiendava teabe eesmärk ja säilitamisaeg
1. Liikmesriigid säilitavad SIRENE büroos viited hoiatusteadete aluseks olevatele otsustele, et aidata kaasa täiendava teabe vahetamisele.
2. SIRENE büroo poolt (...) teabevahetuse tulemusena failides säilitatavaid isikuandmeid hoitakse ainult nii kaua, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks need andmed esitati. Need andmed kustutatakse igal juhul hiljemalt ühe aasta möödumisel asjaomast isikut käsitleva hoiatusteate SIS IIst kustutamisest.
3. Lõige 2 ei piira liikmesriigi õigust hoida riiklikes failides andmeid konkreetsete hoiatusteadete kohta, mille asjaomane liikmesriik on sisestanud või millega seoses asjaomase liikmesriigi territooriumil on võetud meetmeid. Ajavahemik, mille jooksul selliseid andmeid kõnealustes failides võib säilitada, määratletakse riiklikes õigusaktides.
Artikkel 48
Isikuandmete edastamine kolmandatele isikutele
1. (...) Käesoleva otsuse kohaldamisel SIS IIs töödeldavaid andmeid ei tohi edastada või kättesaadavaks teha kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile.
2. (...)
Artikkel 48 AA
Varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud passe käsitlevate andmete vahetamine Interpoliga
1. Erandina artiklist 48 võib Interpoli liikmetega vahetada SIS II sisestatud andmeid varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud passide numbri, väljaandva riigi ja dokumenditüübi kohta, luues ühenduse SIS II ja varastatud või kaotatud reisidokumente kajastava Interpoli andmebaasi vahel, tingimusel et Interpoli ja Euroopa Liidu vahel on sõlmitud vastav leping. Lepingus sätestatakse, et liikmesriigi poolt sisestatud andmeid edastatakse selle liikmesriigi nõusolekul.
2. Lõikes 1 osutatud lepinguga nähakse ette, et jagatavatele andmetele omavad juurdepääsu Interpoli liikmed üksnes nendest riikidest, kes tagavad isikuandmete kaitse nõuetekohase taseme. Enne kõnealuse lepingu sõlmimist palub nõukogu komisjoni arvamust isikuandmete kaitse taseme nõuetekohasuse ning põhiõiguste ja -vabaduste austamise kohta isikuandmete automaattöötlusel Interpoli ja Interpoli koosseisu liikmeid delegeerinud riikide poolt.
3. Lõikes 1 osutatud lepinguga võidakse samuti ette näha liikmesriikide juurdepääs varastatud või kaotatud reisidokumente kajastavas Interpoli andmebaasis sisalduvatele andmetele SIS II kaudu kooskõlas käesoleva otsuse asjakohaste sätetega, mis reguleerivad varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud passe käsitlevate andmete sisestamist SIS II.
X peatükk
Andmekaitse
Artikkel 48 A
Tundlike andmekategooriate töötlemine
Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel) artikli 6 esimeses lauses loetletud andmekategooriate töötlemine ei ole lubatud.
Artikkel 49
Euroopa Nõukogu andmekaitsekonventsiooni kohaldamine
Käesoleva otsuse kohaldamisel töödeldud isikuandmeid kaitstakse Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel) ja selle hilisemate muudatuste alusel.
Artikkel 50
Juurdepääsuõigus, ebatäpsete andmete parandamine ja ebaseaduslikult säilitatavate andmete kustutamine
1. Isikud teostavad oma õigust omada juurdepääsu endaga seotud andmetele, mis on sisestatud SIS II käesoleva otsuse kohaselt, vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, kelle territooriumil asjaomane isik seda õigust kasutab. Kui riiklikud õigusaktid seda ette näevad, otsustab artikli 53 lõikes 1 sätestatud riiklik järelevalveasutus, kas ja millise korra alusel teavet edastatakse. Liikmesriik, kes ei ole hoiatusteadet sisestanud, võib selliseid andmeid käsitlevat teavet edastada ainult siis, kui ta on eelnevalt andnud hoiatusteate sisestanud liikmesriigile võimaluse esitada oma seisukoht. Seda tehakse täiendava teabe vahetamise teel.
2. Teabe edastamisest andmesubjektile keeldutakse, kui see on hädavajalik hoiatusteatega seotud seaduslike ülesannete täitmiseks või kolmandate isikute õiguste ja vabaduste kaitsmiseks.
3. Igal isikul on õigus lasta oma isikuga seotud faktiliselt ebakorrektsed andmed parandada või ebaseaduslikult säilitatud andmed kustutada.
3a. (...) Asjaomast isikut teavitatakse nii kiiresti kui võimalik ja mitte hiljem kui 60 päeva pärast kuupäeva, mil isik juurdepääsu taotles. Kui riiklikes õigusaktides nähakse ette lühem tähtaeg, tuleb seda järgida.
3b. Isikule teatatakse järelmeetmetest seoses tema õiguse kasutamisega andmeid parandada või kustutada niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 3 kuud pärast kuupäeva, mil ta esitas taotluse andmete parandamiseks või kustutamiseks. Kui riiklikes õigusaktides nähakse ette lühem tähtaeg, tuleb seda järgida.
Artikkel 51
Õigus andmetega tutvumisele, nende parandamisele ja kustutamisele
(...)
Artikkel 52
Õiguskaitsevahendid
1. Iga isik võib esitada hagi mis tahes liikmesriigi õigusaktide alusel pädevale kohtule või asutusele oma isikuga seotud hoiatusteate parandamiseks, kustutamiseks või selle kohta teabe või sellega seoses kompensatsiooni saamiseks.
2. Ilma et see piiraks artikli 54 sätete kohaldamist, kohustuvad liikmesriigid vastastikku täide viima lõikes 1 osutatud kohtute või asutuste tehtud lõplikke otsuseid.
3. Komisjon hindab käesolevas artiklis sätestatud eeskirju õiguskaitsevahendite kohta kaks aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist.
Artikkel 53
SIS II üle teostatav järelevalve
1a. Iga liikmesriik tagab, et sõltumatu asutus (edaspidi “riiklik järelevalveasutus”) teostab sõltumatut järelevalvet tema territooriumil ja territooriumilt teostatava SIS II isikuandmete töötlemise seaduslikkuse üle, sealhulgas täiendava teabe vahetamise ja edasise töötlemise üle.
1b. Lõikes 1a osutatud asutus või asutused tagab/tagavad, et vähemalt kord nelja aasta jooksul viiakse kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega läbi N.SIS IIs toimuvate andmetöötlustoimingute audit.
1c. Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1a osutatud asutusel või asutustel on piisavalt ressursse neile käesoleva otsusega usaldatud ülesannete täitmiseks.
2. (...)
3. (...)
4. (...)
5. (...)
6. (...)
Artikkel 53 A
Korraldusasutuse üle teostatav järelevalve
1. Euroopa andmekaitseinspektor teostab järelevalvet korraldusasutuse poolt teostatava isikuandmete töötlemise üle. Seoses sellega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) artiklites 46 ja 47 osutatud kohustusi ja pädevusi.
2. Euroopa andmekaitseinspektor tagab, et vähemalt kord nelja aasta jooksul viiakse kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega läbi korraldusasutuse poolt teostatavate isikuandmete töötlemise toimingute audit. Auditi tulemusel koostatud aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, korraldusasutusele, komisjonile ja (...) riiklikele järelevalveasutustele. Korraldusasutusele antakse võimalus teha enne aruande vastuvõtmist selle kohta märkusi.
Artikkel 53 B
Riiklike järelevalveasutuste ja Euroopa andmekaitseinspektori vaheline koostöö
1. (...) Riiklikud järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor, tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, teevad üksteisega oma kohustuste raames aktiivselt koostööd ja tagavad SIS II koordineeritud järelevalve.
2. Tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, vahetavad nad asjakohast teavet, abistavad üksteist auditite ja kontrollide läbiviimisel, analüüsivad käesoleva otsuse tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi, uurivad sõltumatu järelevalve või andmesubjekti õiguste teostamisega seotud probleeme, koostavad ühtlustatud ettepanekuid mis tahes probleemide ühiseks lahendamiseks ning edendavad vajadusel teadlikkust andmekaitsealastest õigustest.
3. (...) Riiklikud järelevalveasutused (...) ja Euroopa andmekaitseinspektor kohtuvad sel eesmärgil vähemalt kaks korda aastas. Nende koosolekute kulude katmise ja korraldamise eest vastutab Euroopa andmekaitseinspektor. Esimesel koosolekul võetakse vastu töökord. Vastavalt vajadusele töötatakse ühiselt välja edasised töömeetodid. Iga kahe aasta tagant saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja korraldusasutusele ühine tegevusaruanne.
Artikkel 53 C
Andmekaitse üleminekuperioodil
Juhul kui komisjon delegeerib üleminekuperioodil vastavalt artikli 12 lõikele 3 oma kohustused osaliselt või täielikult, tagab ta, et Euroopa andmekaitseinspektoril oleks õigus ja võimalus täita täiel määral oma ülesandeid, sealhulgas võimalus viia läbi kohapealseid kontrolle või kasutada (...) mis tahes teisi volitusi, mis Euroopa andmekaitseinspektorile on antud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) artikliga 47.
XI peatükk
Vastutus ja karistused
Artikkel 54
Vastutus
1. Iga liikmesriik vastutab oma riiklike õigusaktide kohaselt mis tahes kahju eest, mida on põhjustatud isikule N.SIS II kasutamisega. See kehtib ka juhul, kui kahju on põhjustanud hoiatusteate sisestanud liikmesriik, kes on sisestanud faktiliselt ebaõigeid andmeid või säilitanud andmeid ebaseaduslikult.
2. Kui hagi on esitatud liikmesriigi vastu, kes ei ole hoiatusteate sisestanud liikmesriik, siis on viimane taotluse korral kohustatud hüvitama kompensatsioonina välja makstud summad, välja arvatud juhul, kui hüvitamist taotlev liikmesriik on kasutanud andmeid käesoleva otsuse sätteid rikkudes.
3. Kui SIS II-le tekitatakse kahju seetõttu, et liikmesriik ei ole täitnud käesolevast otsusest tulenevaid kohustusi, loetakse see liikmesriik kõnealuse kahju eest vastutavaks, välja arvatud juhul ja sellises ulatuses, kui korraldusasutus või muu SIS IIs osalev liikmesriik (muud SIS IIs osalevad liikmesriigid) ei ole võtnud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju minimeerimiseks.
Artikkel 55
Karistused
Liikmesriigid tagavad, et igasuguse SIS II sisestatud teabe väärkasutamise või käesoleva otsusega vastuolus oleva täiendava teabe vahetamise suhtes kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi kooskõlas riiklike õigusaktidega.
XII peatükk
Europoli ja Eurojusti juurdepääs SIS II-le
(...)
XIII peatükk
Lõppsätted
Artikkel 59
Järelevalve ja statistika
1. Korraldusasutus kannab hoolt, et oleks kehtestatud menetlused, mille abil jälgida SIS II toimimist, võrreldes tulemusi, kulutasuvust, turvalisust ja teenuse kvaliteeti seatud eesmärkidega.
2. Tehnilise hoolduse, aruandluse ja statistika eesmärkidel on korraldusasutusel juurdepääs vajalikule teabele, mis on seotud keskses SIS IIs läbiviidud töötlemistoimingutega.
2a. Korraldusasutus avaldab igal aastal statistilised andmed, millest nähtub nii terviksüsteemi kui iga liikmesriigi lõikes kirjete arv hoiatusteate kategooria kohta, kokkulangevuste arv hoiatusteate kategooria kohta ja see, kui mitu korda SIS II kasutati.
3. Kaks aastat pärast SIS II kasutuselevõtmist ja pärast seda iga kahe aasta järel esitab korraldusasutus Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri tehnilist toimimist, sealhulgas viimase turvalisust, ning täiendava teabe kahe- ja mitmepoolset vahetamist liikmesriikide vahel.
4. Kolm aastat pärast SIS II kasutuselevõtmist ja pärast seda iga kahe aasta järel koostab komisjon keskse SIS II ja liikmesriikide vahelise täiendava teabe kahe- ja mitmepoolse vahetamise üldhinnangu. Nimetatud üldhinnangus käsitletakse eesmärkidega võrreldes saavutatud tulemusi ning hinnatakse tegevuse aluspõhimõtete jätkuvat kehtivust, käesoleva otsuse kohaldamist keskse SIS II osas, keskse SIS II turvalisust ja mis tahes mõjusid tulevastele toimingutele. Komisjon edastab hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
5. Liikmesriigid annavad korraldusasutusele ja komisjonile lõigetes 2a, 3 ja 4 osutatud aruannete koostamiseks vajalikku teavet.
5a. Korraldusasutus annab komisjonile lõikes 4 osutatud üldhinnangu koostamiseks vajalikku teavet.
(...)
Artikkel 60
Nõuandekomitee
(...)
Artikkel 61
Regulatiivkomitee
1. Kui viidatakse käesolevale artiklile, abistab komisjoni regulatiivkomitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja mille esimeheks on komisjoni esindaja. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab tähtaja jooksul, mille esimees võib määrata lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, oma arvamuse eelnõu kohta. Otsuste korral, mille nõukogu peab vastu võtma komisjoni ettepaneku põhjal, esitatakse arvamus sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud EÜ asutamislepingu artikli 205 lõikes 2. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse kõnealuses artiklis sätestatud viisil. Esimees ei hääleta.
2. Komitee võtab esimehe ettepanekul vastu oma töökorra, mille aluseks on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud töökorra standardeeskirjad.
3. Komisjon võtab vastu kavandatavad meetmed, kui need on kooskõlas komitee arvamusega. Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon nõukogule viivitamata võetavate meetmetega seonduva ettepaneku.
4. Nõukogu võib teha ettepaneku suhtes kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse kahekuulise tähtaja jooksul alates nõukogu poole pöördumisest. Kui nõukogu on selle tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega otsustanud, et ta on ettepaneku vastu, vaatab komisjon selle uuesti läbi. Komisjon võib esitada nõukogule muudetud ettepaneku, oma ettepaneku uuesti esitada või teha seadusandliku ettepaneku. Kui nõukogu ei ole nimetatud tähtaja möödumisel kavandatud rakendusakti vastu võtnud ega väljendanud oma vastuseisu rakendusmeetmete ettepanekule, võtab komisjon kavandatud rakendusakti vastu.
5. Lõikes 1 nimetatud (...) komitee täidab oma ülesandeid alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast.
Artikkel 62
Schengeni acquis′ sätete muutmine
1. Euroopa Liidu lepingu reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes asendab käesolev otsus artikli 65 lõikes 1a osutatud kuupäeval Schengeni konventsiooni artiklite 64 ja 92-119 sätted, välja arvatud selle artikli 102 A.
2. Euroopa Liidu lepingu reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes tunnistatakse käesoleva otsusega artikli 65 lõikes 1a osutatud kuupäeval kehtetuks ka järgmised, nimetatud artikleid (17) rakendavad Schengeni acquis′ sätted:
— |
täitevkomitee 14. detsembri 1993. aasta otsus Schengeni infosüsteemi (C.SIS) paigaldus- ja tegevuskulusid käsitleva finantsmääruse kohta (SCH/Com-ex (93) 16); |
— |
täitevkomitee 7. oktoobri 1997. aasta otsus SISi arendamise kohta (SCH/Com-ex (97) 24); |
— |
täitevkomitee 15. detsembri 1997. aasta otsus C.SISi finantsmääruse muutmise kohta (SCH/Com-ex (97) 35); |
— |
täitevkomitee 21. aprilli 1998. aasta otsus 15/18 ühendusega C.SISi kohta (SCH/Com-ex (98) 11); |
— |
täitevkomitee 25. aprilli 1997. aasta otsus lepingu sõlmimise kohta SIS II ettevalmistavateks uuringuteks (SCH/Com-ex (97) 2 rev. 2); |
— |
täitevkomitee 28. aprilli 1999. aasta otsus C.SISi paigalduskulude kohta (SCH/Com-ex (99) 4); |
— |
täitevkomitee 28. aprilli 1999. aasta otsus SIRENE käsiraamatu ajakohastamise kohta (SCH/Com-ex (99) 5); |
— |
täitevkomitee 18. aprilli 1996. aasta deklaratsioon välismaalase mõiste määratlemise kohta (SCH/Comex (96) decl. 5); |
— |
täitevkomitee 28. aprilli 1999. aasta deklaratsioon SISi struktuuri kohta (SCH/Com-ex (99) decl. 2 rev.); |
— |
täitevkomitee 7. oktoobri 1997. aasta otsus Islandi ja Norra osamaksude kohta C.SISi paigaldus- ja tegevuskuludesse (SCH/Com-ex (97) 18). |
3. EÜ asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes loetakse viiteid Schengeni konventsiooni asendatud artiklitele ja nende artiklite Schengeni konventsiooni asjaomastele rakendussätetele viideteks käesolevale otsusele ning neid tõlgendatakse vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.
Artikkel 63
Kehtetuks tunnistamine
Otsus 2004/201/JSK, otsus 2005/211/JSK, (...) otsus 2005/719/JSK, otsus 2005/727/JSK, (...) otsus 2006/228/JSK, otsus 2006/229/JSK (...) ja otsus 2006/631/JSK (...) tunnistatakse kehtetuks artikli 65 lõikes 1a osutatud päeval.
Artikkel 64
Üleminekuperiood ja eelarve
1. Hoiatusteateid võib SIS 1+-st üle viia SIS II. Liikmesriigid tagavad, et SIS 1+st SIS II üle viidavate hoiatusteadete sisu saab olema võimalikult kiiresti ja hiljemalt kolme aasta pärast alates artikli 65 lõikes 1a osutatud kuupäevast vastavuses käesoleva otsuse (...) sätetega, ning käsitlevad esmajärjekorras hoiatusteateid isikute kohta. Selle üleminekuaja jooksul võivad liikmesriigid jätkuvalt kohaldada SIS1+st SIS II üle viidavate hoiatusteadete sisu suhtes Schengeni konventsiooni artikleid 94, 95, 97, 98, 99, 100 (...) järgmiste eeskirjade kohaselt:
— |
SIS 1+st SIS II üle viidud hoiatusteate sisu muutmisel, täiendamisel, parandamisel või ajakohastamisel tagavad liikmesriigid hoiatusteate vastavuse käesoleva otsuse sätetele nimetatud muutmise, täiendamise, parandamise või ajakohastamise hetkest; |
— |
SIS 1+st SIS II üle viidud hoiatusteatele sattumise (hit on an alert) korral kontrollivad liikmesriigid viivitamata selle hoiatusteate vastavust käesoleva otsuse sätetele, samas põhjustamata selle hoiatusteate alusel võetavate meetmete edasilükkumist. |
1a. (...)
2. Schengeni konventsiooni artikli 119 sätete kohaselt kinnitatud eelarve see osa, mis on artikli 65 lõike 1a kohaselt sätestatud kuupäevaks järele jäänud, makstakse tagasi liikmesriikidele. Tagasimakstavad summad arvutatakse liikmesriikide osamaksete alusel, mis on sätestatud täitevkomitee 14. detsembri 1993. aasta otsuses Schengeni infosüsteemi paigaldus- ja tegevuskulusid käsitleva finantsmääruse kohta.
3. Artikli 12 lõikes 3 osutatud üleminekuperioodi jooksul käsitatakse käesolevas otsuses sisalduvaid viiteid korraldusasutusele viidetena komisjonile.
Artikkel 65
Jõustumine, kohaldatavus ja andmete migratsioon
1. Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
1a. Seda kohaldatakse SIS 1+s osalevate liikmesriikide suhtes alates kuupäevast, mille määrab kindlaks nõukogu SIS 1+s osalevate liikmesriikide valitsusi esindavate liikmete ühehäälse otsusega.
2. Lõikes 1a osutatud kuupäev määratakse kindlaks pärast seda, kui:
a) |
on vastu võetud vajalikud rakendusmeetmed; |
b) |
kõik SIS 1+s täielikult osalevad liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed SIS II andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks; |
c) |
komisjon on teatanud, et edukalt on lõpule viidud SIS II igakülgne testimine, mille viib läbi komisjon koos liikmesriikidega, ning nõukogu ettevalmistavad organid on valideerinud esitatud testimistulemuse. See valideerimine kinnitab, et SIS II toimib vähemalt samal tasemel kui seda tegi SIS 1+; |
d) |
komisjon on võtnud vajalikud tehnilised meetmed, et keskse SIS II saaks ühendada asjaomaste liikmesriikide N.SIS IIga. |
2a. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti vastavalt lõike 2 punktile c läbi viidud testide tulemustest.
3. Kõik nõukogu poolt kooskõlas lõikega 1 tehtud otsused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
4. (välja jäetud)
..., ...
Nõukogu nimel
eesistuja
(1) ELT[ ...], [ ...], lk [ ...].
(2) EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19. Konventsiooni on viimati muudetud nõukogu otsusega 2005/211/JSK.
(3) EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4.
(4) EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1.
(5) EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.
(7) ELT L 12, 17.1.2004, lk 47.
(8) EÜT C 316, 27.11.1995, lk 2.
(10) EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.
(11) EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.
(12) ELT L 176, 10.7.1999, lk 31.
(13) EÜT L 176, 10.7.1999, lk 53.
(14) ELT L 368, 15.12.2004, lk 26.
(15) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1-48.
(16) EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.
(17) EÜT L 239, 22.9.2000, lk 439.
LISA
Vastavustabel
Schengeni konventsiooni (1) artiklid |
Otsuse artiklid |
Artikli 92 lõige 1 |
Artikli 1 lõige 1; artikli 2 lõige 1; artikli 4 lõiked 1, 2 ja 3 |
Artikli 92 lõige 2 |
Artikli 4 lõiked 1, 2 ja 3; artikli 5 lõiked 2 ja 3; artikkel 6; artikkel 9 |
Artikli 92 lõige 3 |
Artikli 4 lõiked 1, 2, ja 3; artikli 5 lõige 1; artikkel 12 |
Artikli 92 lõige 4 |
Artikli 3 lõige 1; artikli 7 lõiked 2 ja 3; artikkel 8 |
Artikkel 93 |
Artikli 1 lõige 2 |
Artikli 94 lõige 1 |
Artikli 40 lõige 1 |
Artikli 94 lõige 2 |
Artikkel 15; artikli 23 lõige 1; artikkel 27; artikli 31 lõige 1; artikli 35 lõige 1 |
Artikli 94 lõige 3 |
Artikli 39 lõige 1; artikli 44 lõige 3 |
Artikli 94 lõige 4 |
Artikkel 45 |
Artikli 95 lõige 1 |
Artikkel 15 |
Artikli 95 lõige 2 |
Artikkel 16; artikkel 17; artikkel 45 |
Artikli 95 lõige 3 |
Artikkel 20; artikkel 21; artikkel 45 |
Artikli 95 lõige 4 |
Artikli 45 lõige 5 |
Artikli 95 lõige 5 |
Artikli 20 lõige 1 |
Artikli 95 lõige 6 |
Artikkel 22 |
Artikli 96 lõige 1 |
|
Artikli 96 lõige 2 |
|
Artikli 96 lõige 3 |
|
Artikkel 97 |
Artikkel 23; artikkel 26 |
Artikli 98 lõige 1 |
Artikkel 27 |
Artikli 98 lõige 2 |
Artikkel 30 |
Artikli 99 lõige 1 |
Artikli 31 lõige 1 |
Artikli 99 lõige 2 |
Artikli 31 lõige 1 |
Artikli 99 lõige 3 |
Artikli 31 lõige 2 |
Artikli 99 lõige 4 |
Artikli 32 lõiked 1, 2 ja 3 |
Artikli 99 lõige 5 |
Artikli 32 lõige 4 |
Artikli 99 lõige 6 |
Artikkel 45 |
Artikli 100 lõige 1 |
Artikkel 35 |
Artikli 100 lõige 2 |
Artikkel 36 |
Artikli 100 lõige 3 |
Artikkel 35 |
Artikli 101 lõige 1 |
Artikli 18 lõiked 1 ja 4; artikkel 24; artikli 28 lõiked 1 ja 2; artikli 33 lõiked 1 ja 2; Artikli 37 lõiked 1 ja 2 |
Artikli 101 lõige 2 |
|
Artikli 101 lõige 3 |
Artikli 40 lõige 3 |
Artikli 101 lõige 4 |
Artikli 40 lõige 4 |
Artikli 101A lõige 1 |
Artikli 18 lõige 2; artikli 33 lõige 3; artikli 37 lõige 3 |
Artikli 101A lõige 2 |
Artikli 18 lõige 2; Artikli 33 lõige 3; artikli 37 lõige 3 |
Artikli 101A lõige 3 |
Artikli 57 lõige 1 |
Artikli 101A lõige 4 |
Artikli 57 lõige 2 |
Artikli 101A lõige 5 |
Artikli 57 lõige 7 |
Artikli 101A lõige 6 |
Artikli 53 lõige 2; artikli 57 lõiked 4, 5 ja 6 |
Artikli 101B lõige 1 |
Artikli 18 lõige 3; artikli 28 lõige 3 |
Artikli 101B lõige 2 |
Artikli 18 lõige 3; artikli 28 lõige 3; Artikli 58 lõige 8 |
Artikli 101B lõige 3 |
Artikli 58 lõiked 1 ja 2 |
Artikli 101B lõige 4 |
Artikli 53 lõige 2; Artikli 58 lõige 3 |
Artikli 101B lõige 5 |
Artikli 58 lõige 5 |
Artikli 101B lõige 6 |
Artikli 58 lõige 6 |
Artikli 101B lõige 7 |
Artikli 58 lõige 8 |
Artikli 101B lõige 8 |
Artikli 58 lõige 4 |
Artikli 102 lõige 1 |
Artikli 40 lõige 1 |
Artikli 102 lõige 2 |
Artikli 42 lõiked 1 ja 2 |
Artikli 102 lõige 3 |
Artikli 40 lõige 2 |
Artikli 102 lõige 4 |
|
Artikli 102 lõige 5 |
Artikli 54 lõige 1 |
Artikkel 103 |
Artikkel 11 |
Artikli 104 lõige 1 |
|
Artikli 104 lõige 2 |
|
Artikli 104 lõige 3 |
|
Artikkel 105 |
Artikli 43 lõige 1 |
Artikli 106 lõige 1 |
Artikli 43 lõige 2 |
Artikli 106 lõige 2 |
Artikli 43 lõige 3 |
Artikli 106 lõige 3 |
Artikli 43 lõige 4 |
Artikkel 107 |
Artikli 43 lõige 6 |
Artikli 108 lõige 1 |
Artikli 7 lõige 1 |
Artikli 108 lõige 2 |
|
Artikli 108 lõige 3 |
Artikkel 6; artikli 7 lõige 1; artikli 9 lõige 1 |
Artikli 108 lõige 4 |
Artikli 7 lõige 3 |
Artikli 109 lõige 1 |
Artikli 50 lõige 1; artikli 51 lõiked 1, 2 ja 3 |
Artikli 109 lõige 2 |
Artikli 51 lõige 4 |
Artikkel 110 |
Artikli 51 lõiked 1 ja 5; artikli 53 lõige 1 |
Artikli 111 lõige 1 |
Artikkel 52 |
Artikli 111 lõige 2 |
|
Artikli 112 lõige 1 |
Artikli 19 lõiked 1 ja 2; artikli 25 lõiked 1 ja 2; artikli 29 lõiked 1 ja 2; artikli 34 lõiked 1, 2 ja 3; Artikli 43 lõige 7 |
Artikli 112 lõige 2 |
Artikli 43 lõige 7 |
Artikli 112 lõige 3 |
Artikli 19 lõige 3; artikli 25 lõige 3; artikli 29 lõige 3; artikli 34 lõige 4; artikli 38 lõige 5 |
Artikli 112 lõige 4 |
Artikli 19 lõige 2; Artikli 25 lõige 2; Artikli 29 lõige 2; Artikli 34 lõige 3; artikli 38 lõige 4 |
Artikli 112A lõige 1 |
Artikli 47 lõige 1 |
Artikli 112A lõige 2 |
Artikli 47 lõige 2 |
Artikli 113 lõige 1 |
Artikli 38 lõiked 1, 2 ja 3 |
Artikli 113 lõige 2 |
Artikli 14 lõiked 3, 4, 5 ja 6 |
Artikli 113A lõige 1 |
Artikli 47 lõige 1 |
Artikli 113A lõige 2 |
Artikli 47 lõige 2 |
Artikli 114 lõige 1 |
Artikli 53 lõige 1 |
Artikli 114 lõige 2 |
Artikkel 53 |
Artikli 115 lõige 1 |
Artikli 53 lõige 3 |
Artikli 115 lõige 2 |
|
Artikli 115 lõige 3 |
|
Artikli 115 lõige 4 |
|
Artikli 116 lõige 1 |
Artikli 54 lõige 1 |
Artikli 116 lõige 2 |
Artikli 54 lõige 2 |
Artikli 117 lõige 1 |
Artikkel 49 |
Artikli 117 lõige 2 |
|
Artikli 118 lõige 1 |
Artikli 10 lõige 1 |
Artikli 118 lõige 2 |
Artikli 10 lõige 1 |
Artikli 118 lõige 3 |
Artikli 10 lõige 3 |
Artikli 118 lõige 4 |
Artikkel 13 |
Artikli 119 lõige 1 |
Artikli 5 lõige 1; artikli 64 lõige 2 |
Artikli 119 lõige 2 |
Artikli 5 lõiked 2 ja 3 |
(1) Kursiivis olevad artiklid ja lõiked on lisatud või neid on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 871/2004 ja nõukogu otsusega 2005/211/JAI Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta.
P6_TA(2006)0448
Euroopa Liidu ja Venemaa vahelised suhted Venemaa ajakirjaniku Anna Politkovskaja mõrva järel
Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu ja Venemaa vaheliste suhete kohta Venemaa ajakirjaniku Anna Politkovskaja mõrva järel
Euroopa Parlament,
— |
võttes arvesse, et 1. detsembril 1997. aastal jõustunud ELi-Venemaa partnerlus- ja koostöölepingus on seatud eesmärgiks demokraatia ja poliitiliste vabaduste kindlustamine Venemaa Föderatsioonis ning et läbirääkimised uue lepingu üle peaksid algama aastal 2006; |
— |
võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ja deklaratsioone ajakirjandus- ja sõnavabaduse kohta Venemaal ning eelkõige oma 26. mai 2005. aasta resolutsiooni ELi-Venemaa suhete kohta (1); |
— |
tuletades meelde Venemaa Föderatsiooni kohustusi seoses inimõigustega, eriti arvestades tõsiasja, et Venemaa on praegu Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistuja; |
— |
võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2, |
A. |
arvestades, et Vene ajakirjanik Anna Politkovskaja tapeti laupäeval, 7. oktoobril 2006 tema korterelamu liftis ning tema tulistamise viis viitab palgamõrvale; |
B. |
arvestades, et Anna Politkovskaja avaldas palju artikleid ja mitu raamatut inimõiguste olukorra kohta Venemaal, eelkõige Tšetšeenias ja Põhja-Kaukaasias; |
C. |
arvestades, et Anna Politkovskaja kaitses vankumatult inimõigusi Venemaal ning toetas edukalt inimõiguste rikkumise ohvreid, eriti Tšetšeenias; |
D. |
arvestades, et Politkovskaja mõrvale eelnes Venemaa pangandussüsteemi reformida üritanud Venemaa keskpanga asepresidendi Andrei Kozlovi tapmine; arvestades, et 16. oktoobril 2006 tapeti tema enda korteris infoagentuuri Itar-Tass ärijuht Anatoli Voronin; |
E. |
arvestades, et poliitiliste vastaste tapmine on muutunud Venemaa poliitilisel areenil murettekitavaks nähtuseks; |
F. |
arvestades, et Piirideta Ajakirjanike ja Ajakirjanike Kaitse Komitee hinnangul on ajakirjanike tapmiste arv Venemaal üks maailma suurimaid; |
G. |
arvestades, et ajakirjanike tapmiste juurdlused on olnud ebapiisavad ja enamikul juhtudel pole tapjaid paljastatud; |
H. |
arvestades, et nii rahvusvahelisel areenil kui ka Venemaal on üldsus väljendanud tõsist muret ajakirjandus- ja sõnavabaduse suureneva piiramise üle Venemaal; |
I. |
arvestades, et ajakirjandusvabadus, sõltumatute ajakirjanike tõhus kaitsmine ning inimõigusorganisatsioonide töö igakülgne toetamine on riigi demokraatliku arengu üks põhielemente, |
1. |
avaldab tunnustust Anna Politkovskaja tööle ja saavutustele - Politkovskaja oli väga lugupeetud uuriv ajakirjanik, keda peeti Venemaa ausa ajakirjanduse sümboliks, kes sai rohkesti autasusid, muu hulgas Olof Palme autasu, astus julgelt välja inimelu ja -väärikuse kaitseks ning paljastas inimsusevastaste kuritegude eri vorme, eriti Tšetšeenias, ja andis neist erapooletu ülevaate; |
2. |
avaldab siirast kaastunnet Anna Politkovskaja perekonnale ja sõpradele ning tema kolleegidele ajakirjanduses ja inimõigusliikumises; |
3. |
mõistab karmilt hukka Anna Politkovskaja mõrva ning kutsub Venemaa ametiasutusi üles viima läbi sõltumatut ja tõhusat juurdlust, et leida selle argpüksliku kuriteo eest vastutavad isikud ja neid karistada; palub ELil ja Euroopa Nõukogul seda juurdlust teraselt jälgida; |
4. |
väljendab sügavat muret sõltumatute ajakirjanike ja teiste Venemaa praegust valitsust kritiseerivate isikute sageneva ähvardamise, tagakiusamise ja tapmise üle ning tuletab Venemaa valitsusele meelde, et selle suundumuse jätkumine kahjustab Venemaa üldist mainet; |
5. |
kutsub Venemaa ametiasutusi üles võitlema aktiivselt sõltumatute ajakirjanike ja inimõigusaktivistide ähvardamise vastu ning kaitsma igakülgselt sõltumatuid ajakirjanikke, kes paljastavad oma riigis raskeid ebaõigluse juhtumeid, ning inimõigusorganisatsioone ja nende esindajaid, kes kaitsevad inimõiguste rikkumise ohvreid; |
6. |
palub komisjonil ja liikmesriikidel asuda Venemaa Föderatsiooniga peetavatel uue partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimistel põhimõttelisele ja järjekindlale seisukohale ning nõuda tungivalt ajakirjandusvabaduse kaitsmist ja sõltumatu ajakirjanduse austamist Euroopa standardite kohaselt; |
7. |
nõuab seoses sellega tungivalt, et nõukogu mõtleks tõsiselt järele edaspidiste suhete üle Venemaa Föderatsiooniga ning arutaks seda teemat Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonnaga, et seada demokraatia, inimõigused ja sõnavabadus mis tahes tulevase lepingu keskmesse ning luua selge mehhanism antud lepingu kõikide sätete rakendamise jälgimiseks; |
8. |
nõuab ELi ja Venemaa inimõigustealase dialoogi tihendamist, et see oleks tõhusam ja rohkem tulemustele suunatud ning kaasaks igal tasandil täielikult Euroopa Parlamendi, eesmärgiga tugevdada seda valdkonda lähitulevikus arutlusele tulevas uues partnerlus- ja koostöölepingus; |
9. |
on seisukohal, et kõik demokraatlikud institutsioonid, sh Euroopa Parlament, peaksid täitma oma moraalset kohustust mõista sellised kuriteod viivitamatult hukka, näidates üles kindlat tahet kaitsta inimõigusi, olenemata poliitilisest olukorrast; |
10. |
väljendab sügavat muret tõsiasja üle, et uue kodanikuühiskonna organisatsioone käsitleva seadusandluse tõttu on rohkem kui 90 valitsusvälist organisatsiooni olnud sunnitud oma tegevuse Venemaal lõpetama; nõuab tungivalt, et Venemaa ametiasutused kiirendaksid registreerimismenetlusi ning lubaksid organisatsioonidel vahepeal tegevust jätkata, kuni nende avaldused on nõuetekohaselt käsitletud ja registrisse kantud; palub Venemaa valitsusel mitte kasutada uue seaduse normide ähmasust ettekäändena, et vaigistada kodanikuühiskonna kriitilised hääled; |
11. |
mõistab, et on ainult üks võimalus näidata üles tõelist austust Anna Politkovskaja kirgliku pühendumuse vastu tõele, õiglusele ja inimväärikusele - tuleb teha ühiseid jõupingutusi, et teostada Anna Politkovskaja unistus demokraatlikust Venemaast, mis austab täielikult oma kodanike õigusi ja vabadusi; |
12. |
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Nõukogule. |
P6_TA(2006)0449
Rinnavähk
Euroopa Parlamendi resolutsioon rinnavähi kohta laienenud Euroopa Liidus
Euroopa Parlament,
— |
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 152; |
— |
võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (1) artiklit 35; |
— |
võttes arvesse oma 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni rinnavähi kohta Euroopa Liidus (2); |
— |
võttes arvesse oma 13. veebruari 2003. aasta resolutsiooni ühenduse ja liikmesriikide meetmeid seoses rinnaimplantaatidega käsitleva komisjoni teatise kohta (3); |
— |
võttes arvesse oma 4. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni BRCA1- ja BRCA2-geenide (“rinnavähigeenid”) patentimise kohta (4); |
— |
võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2003. aasta soovitust vähi varajase avastamise kohta (5); |
— |
võttes arvesse kvaliteedi tagamist rinnavähi sõeluuringute ja diagnoosimise puhul käsitlevate Euroopa suuniste (“European Guidelines for quality assurance in breast cancer screening and diagnosis”) neljandat trükki (6), mille komisjon andis välja 2006. aasta aprillis; |
— |
võttes arvesse riikide vähiuurimisinstituutide direktoritest koosneva foorumi “IARC Cancer Control Forum” kohtumist, mis toimus 17.-19. juulil 2006 Lyonis Rahvusvahelises Vähiuurimiskeskuses (IARC); |
— |
võttes arvesse 17. oktoobril 2006 Euroopa Parlamendis teemal “Need for European Guidelines on Breast Care Nursing” toimunud seminari; |
— |
võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5, |
A. |
arvestades, et rinnavähk on naistel kõige sagedamini esinev vähihaigus ja igal aastal haigestub Euroopa Liidus rinnavähki 275 000 naist (7); |
B. |
arvestades, et rinnavähki haigestub üha enam nooremaid naisi, 35% rinnavähki haigestunud naistest on alla 55 aasta vanad ja 12% rinnavähijuhtudest puudutab koguni alla 45aastaseid naisi (8); |
C. |
arvestades, et rinnavähk on 35-59aastaste naiste hulgas kõige sagedasem surmapõhjus (9) ja igal aastal sureb Euroopa Liidus rinnavähki 88 000 naist (10); |
D. |
arvestades, et rinnavähk on sageduselt teine vähihaigus, ka mehed haigestuvad rinnavähki ja Euroopa Liidus sureb igal aastal rinnavähki umbes 1 000 meest (11); |
E. |
arvestades, et noored rinnavähki haigestunud naised puutuvad eriti tugevalt kokku probleemidega, nagu taasintegreerumine tööturule ja puudulik rahaline kindlustatus, ning lisaks sellele seisavad nad silmitsi väga eriliste eluplaneerimise probleemidega nagu hormoonravi tagajärjel tekkinud viljatus või diagnoos raseduse ajal; |
F. |
arvestades, et suremus rinnavähki kõigub 25liikmelise ELi liikmesriikide seas Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) andmetel enam kui 50% ja rinna eemaldamise määr erineb liikmesriigiti isegi varajases staadiumis rinnavähi puhul kuni 60% (12); |
G. |
arvestades, et rinnavähi põhjuseid tuleb ulatuslikumalt uurida, eelkõige kahjulike kemikaalide ja keskkonnasaastatuse, toitumise, elustiili ja geneetiliste tegurite ning nende vastastikuse mõju rolli; |
H. |
arvestades, et mammograafia sõeluuring võib WHO andmetel 50-69aastaste naiste suremust rinnavähki vähendada kuni 35% ja esimesed uuringute osutavad sellele, et sõeluuring võib aidata suremust vähendada ka 40-49aastaste naiste puhul (13); |
I. |
arvestades, et ELi suunised mammograafia sõeluuringu kohta esitati esmakordselt 1992. aastal, aga mammograafiat pakutakse kogu riigi ulatuses seni ainult 11 ELi liikmesriigis (Belgia, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Luksemburg, Madalmaad, Rootsi, Hispaania, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik); |
J. |
arvestades, et isegi eelmainitud liikmesriikides, kus teostatakse kogu riiki hõlmavat sõeluuringut, ei viida seda sageli läbi ELi suunistele vastavalt rahvastikupõhiselt ja see ei vasta paljudele teistele kvaliteedikriteeriumitele ning ELi suunised on uutes liikmesriikides seni peaaegu tundmatud; |
K. |
arvestades, et kogu riigi varustatus erialadevaheliste rinnaüksustega vastavalt ELi suunistes soovitatud kõrgetele standarditele on tagatud ainult ühesainsas liikmesriigis (Ühendkuningriik) ja ka seal mitte täies ulatuses; |
L. |
arvestades, et tagatud kvaliteediga rinnavähihooldus toob keskmises ja pikas perspektiivis kaasa kulude kokkuhoiu tervishoiusüsteemis, sest on võimalik vältida mittevajalikke uuringuid ja ravi, avastada pahaloomulisi rinnakasvajaid varasemas järgus, mistõttu on vaja vähem kulukaid operatsioone ja järelravi; |
M. |
arvestades, et Euroopa suuniste neljandas trükis (2006) soovitatakse kahe rinnahaigustele spetsialiseerunud meditsiiniõe töölevõtmist rinnaüksuse kohta (14), kuid sellel kutsekirjeldusel puudub seni üldiselt tunnustatud väljaõppeprofiil; |
N. |
arvestades, et ELi suunistes nõutud kogu meditsiinipersonali spetsialiseerumine on otsustav varajase avastamise ja ravi kvaliteedi seisukohalt, ning arvestades, et asjaomaseid täienduskoolituse pakkumisi saab ELi liikmesriikides toetada Euroopa Sotsiaalfondist ja läbirääkijariikides ühinemiseelsetest fondidest; |
O. |
arvestades, et Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) saab kasutada uutes liikmesriikides tervishoiuinfrastruktuuride ülesehitamiseks ning seega ka mammograafia sõeluuringu teostamiseks ja spetsialiseeritud rinnaüksuste rajamiseks ning see on võimalik ka läbirääkijariikides ühinemiseelsete fondide abil; |
P. |
arvestades, et Lissaboni strateegiaga taotletakse naiste 60% tööhõivemäära 2010. aastal, ja arvestades, et uusimatest uuringutest nähtub, et üks viiendik endistest vähipatsientidest ei pöördu tööellu tagasi, kuigi neid loetakse töövõimelisteks (15), ja et naised, kes tööellu tagasi pöörduvad, seisavad sellest hoolimata sageli silmitsi vähenenud sissetulekuga (16), |
1. |
palub komisjonil esitada varsti arenguaruanne liikmesriikides rinnavähki suremuse vähendamiseks võetud meetmete kohta, mida Euroopa Parlament palus 2006. aastaks oma eelnimetatud 5. juuni 2003. aasta resolutsioonis; |
2. |
palub komisjonil esitada 2007. aasta jooksul aruanne vähi varajase avastamise programmide elluviimise kohta vastavalt nõukogu eelnimetatud 2. detsembri 2003. aasta soovitusele; |
3. |
kordab üleskutset liikmesriikidele võtta kasutusele kogu riiki hõlmav mammograafia sõeluuring, mille raames pakutakse kõikidele 50-69aastastele naistele iga kahe aasta järel ELi suunistele vastavat mammograafia sõeluuringut, et saavutada nii rinnavähki suremuse tuntav vähenemine; |
4. |
ootab liikmesriikidelt paremat teabepoliitikat seoses mammograafia sõeluuringu tähtsusega, et suurendada naiste hulgas uuringu aktsepteeritavust ja osalejate arvu; |
5. |
palub komisjonil toetada uuringuid, mille eesmärk on välja selgitada, millistel tingimustel võiks mammograafia sõeluuring olla kasulik ka üle 69aastastele naistele; |
6. |
palub liikmesriikidel 2016. aastaks kindlustada kogu riigi varustatus erialadevaheliste rinnakeskustega vastavalt ELi suunistele, sest ravi erialadevahelistes rinnaüksustes parandab tõendatult ellujäämisvõimalusi ja tõstab elukvaliteeti, ning palub komisjonil esitada selle kohta iga kahe aasta järel arenguaruanne; |
7. |
palub komisjonil esitada värsked ja usaldusväärsed andmed rinnavähki haigestunud naiste olukorra kohta ning juhtida sellega seoses tähelepanu riiklike vähiregistrite vajalikkusele kõikides liikmesriikides; |
8. |
nõuab tungivalt Euroopa vähivõrgustiku tulevase rahastamise tagamist, et oleks võimalik lõpetada rinnahaigustele spetsialiseerunud meditsiiniõe kutsekirjeldust ja rinnaüksuste sertifitseerimisprotokolli käsitlevate ELi suuniste väljatöötamiseks tehtav töö vastavalt komisjoni poolt juba kindlaksmääratud vastavuse kontrolli põhimõtetele ja menetlustele; |
9. |
nõuab rinnavähi ennetamiseks tehtavate teadusuuringute tugevamat edendamist, kaasates kahjulike kemikaalide ja keskkonnasaastatuse, toitumise, elustiili ja geneetiliste tegurite mõju ning nende vastastikuse mõju, ning nõuab, et uuritaks edasi seost rinnavähi ja võimalike riskitegurite, nagu tubaka, alkoholi ja hormoonide vahel; |
10. |
palub komisonil tagada verepõhiste testide (bioloogiliste näitajate testid) edasiarendamise rahaline toetus teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames; |
11. |
ootab, et komisjon edendab väheste kõrvaltoimetega ravimeetodite arendamist ja ulatuslikku põhjuste uurimist teadusuuringute seitsmendas raamprogrammis ning aitab kaasa sõltumatute teadusuuringute tagamisele rinnavähivaldkonnas; |
12. |
palub komisjonil uurida teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames edasi mammograafia tavapäraste vormide tehnilis-füüsikalisi aspekte ja alternatiive, näiteks digitaalset mammograafiat; |
13. |
palub komisjonil töötada välja harta, millega kaitstakse rinnavähipatsientide ja krooniliselt haigete õigusi töökohal, et nõuda ettevõtetelt patsientidele ravi ajal töö tegemise võimaldamist ja integreerida nad pärast ravi uuesti tööturule; |
14. |
palub liikmesriikidel luua päriliku rinnavähi teabe- ja nõustamispunktid ning palub komisjonil esitada selle kohta iga kahe aasta järel arenguaruanne; |
15. |
palub liikmesriikidel pöörata erilist tähelepanu rinnavähki haigestunud noorte naiste probleemidele, pakkudes neile spetsiifilist teavet; |
16. |
palub komisjonil juhtida uute liikmesriikide ja läbirääkijariikide tähelepanu sellele, et ERFi ja ühinemiseelseid fonde on võimalik kasutada infrastruktuuride loomiseks tervishoiuvaldkonnas; |
17. |
palub liikmesriikidel kasutada võimalust täiendada vastavalt ELi suunistele meditsiinipersonali kutseoskusi Euroopa Sotsiaalfondi abil; |
18. |
palub komisjonil võtta võitluses rinnavähiga tehtavas ülemaailmses koostöös kooskõlastatult teiste rahvusvaheliste partneritega (WHO, IARC, IAEO jt) juhtiv roll ning levitada Euroopa suuniseid ka Euroopa piiridest kaugemal; |
19. |
palub komisjonil teha Euroopa suunised kättesaadavaks mitte ainult trükiversioonina, vaid panna see ka tutvumiseks ja allalaadimiseks Internetti; |
20. |
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
(1) EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.
(2) ELT C 68 E, 18.3.2004, lk 611.
(3) ELT C 43 E, 19.2.2004, lk 363.
(4) EÜT C 87 E, 11.4.2002, lk 265.
(5) ELT L 327, 16.12.2003, lk 34.
(6) ISBN 92-79-01258-4.
(7) P. Boyle et al. (2005): Cancer and Incidence in Europe, 2004. Annals of Oncology 16: 481-488.
(8) J. Ferlay et al. (2004): Cancer Incidence, Mortality and Prevalence Worldwide, IARC CancerBase No. 5. version 2.0, IARCPress, Lyon, (GLOBOCAN 2002).
(9) EUROSTAT: surmapõhjused piirkondade kaupa (100 000 elaniku kohta, 3 aasta keskmine, naised).
(10) P. Boyle et al. (2005): Cancer and Incidence in Europe, 2004. Annals of Oncology 16: 481-488.
(11) EUROSTAT: surmapõhjused - absoluutarv (iga-aastased andmed, mehed).
(12) J. Jassem et al. (March 2004): “Surgical Approaches to Early Breast Cancer”, International Collaborative Cancer Group (ICCG), Imperial College, London.
(13) IARC Handbook of Cancer Prevention Vol. 7, Breast Cancer Screening (2002).
(14) ISBN 92-79-01258-4, lk 349.
(15) Laetita Malavolti et al. (Mai 2006): “Situation professionnelle et difficultés économiques des patients atteints d'un cancer deux ans aprčs le diagnostic”, Direction de la recherche des études de l'évaluation et des statistiques, Etudes et Résultats, no 487.
(16) Umberto V. (1999): Caring about women and cancer, European journal of Cancer.
P6_TA(2006)0450
Dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ning kaitsemeetmete rakendamine kolmandate riikide poolt (Komisjoni aastaaruanne - 2004)
Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile ühenduse vastu suunatud dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ning kaitsemeetmete rakendamise kohta kolmandate riikide poolt (2004) (2006/2136(INI))
Euroopa Parlament,
— |
võttes arvesse komisjoni aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühenduse vastu suunatud dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ning kaitsemeetmete rakendamise kohta kolmandate riikide poolt (2004) (KOM(2005)0594); |
— |
võttes arvesse oma 22. oktoobri 2002. aasta resolutsiooni komisjoni üheksateistkümnenda aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile, mis käsitleb ühenduse dumpingu- ja subsiidiumidevastast ning kaitsemeetmealast tegevust (ülevaade kolmandate riikide dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ning kaitsemeetmete alaste juhtumite järelevalve kohta) (1); |
— |
võttes arvesse oma 14. detsembri 1990. aasta resolutsiooni Euroopa ühenduse dumpinguvastase poliitika kohta (2) ja oma 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse avatuse ja demokraatlikkuse kohta (3); |
— |
võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) Dohas (Katar) toimunud neljanda ministrite konverentsi ministrite deklaratsiooni, mille lõige 28 näeb ette läbirääkimised, et vaadata läbi 1994. aasta GATT lepingu artikli VI rakendamise leping, eesmärgiga selgendada ja parandada valdkonnaga seotud sätteid; |
— |
võttes arvesse sama deklaratsiooni lõiget 30, milles rõhutatakse vajadust parandada ja selgendada vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsituslepet; |
— |
võttes arvesse WTO kuuenda ministrite konverentsi ministrite deklaratsiooni Doha arengukava kohta ja eriti selle deklaratsiooni punkte 28 ja 34 ning D lisa; |
— |
võttes arvesse komisjoni 23. aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühenduse dumpingu- ja subsiidiumidevastase ning kaitsemeetmealase tegevuse kohta (2004) (KOM(2005)0360); |
— |
võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 112 lõiget 2; |
— |
võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A6-0243/2006), |
A. |
arvestades, et Euroopa Liit on maailmakaubanduses üks keskseid osalisi, jätkuvalt suur majandusjõud ja 2004. aastal oli Euroopa Liit maailma juhtiv kaupade eksportija; |
B. |
arvestades, et rahvusvahelise kaubanduse areng muudab välisturgudele juurdepääsu sama oluliseks kui oma turgude kaitse ebaõiglase kaubandustegevuse eest; |
C. |
arvestades, et kaubanduse liberaliseerimine ja suurenenud kauplemismaht arendavad rahvusvahelist konkurentsi, kuid suurendavad samas ohtu, et teatud riikide eksportkaupade suhtes kehtestatakse kaubanduse kaitsemeetmeid, mis avaldab negatiivset mõju ühenduse ettevõtete rahvusvahelisele konkurentsivõimele; |
D. |
arvestades, et hiljuti läbivaadatud Lissaboni agenda raames seadis ühendus endale eesmärgiks tugevdada Euroopa majandust, tõstes muuhulgas ühenduse konkurentsivõimet maailma majanduses; |
E. |
arvestades, et ühenduse konkurentsivõime on tihedalt seotud võimalikult avatud ja õiglase maailmakaubanduse süsteemi kehtestamisega; |
F. |
arvestades, et ühenduse majanduse konkurentsivõimet mõjutab paratamatult WTO eeskirjadel mittepõhinevate tariifsete ja mittetariifsete kaubandustõkete kohaldamine, olgu siis ühenduse sees või sellest väljaspool; |
G. |
arvestades, et ühendust peetakse üldiselt “mõõdukaks” kaubanduse kaitsemeetmete kasutajaks ja seega on see ühenduse huvides, et tema rahvusvahelised partnerid arendaksid õigusnorme ja tavasid, mis oleksid võimalikult suurel määral kooskõlas WTO eeskirjadega, |
1. |
on mures kaubanduse kaitse juhtumite sagenemise pärast, mis hõlmavad nii “traditsioonilisi” kaubanduse kaitsemeetmete kasutajaid kui ka teisi uuemaid WTO liikmesriike; on seisukohal, et mõnel juhul ei arvestatud WTO eeskirju täielikult; palub kõikidel Euroopa kaubanduspartneritel rangelt järgida WTO eeskirju, et vältida põhjendamatut majanduslikku kahju; |
2. |
kutsub ühenduse kaubanduspartnereid järgima täpsemalt kaubanduse kaitse vahendeid puudutavate kehtivate lepingute ja WTO pretsedendiõiguse mõtet ja teksti ning vältima kõiki protektsionismi avaldumisvorme; nõuab eriti, et dumpingu- ja subsiidiumivastaseid meetmeid ja kaitsemeetmeid käsitlevad uurimised toimuksid läbipaistvalt ja erapooletul viisil; |
3. |
väljendab heameelt abi üle, mida komisjon pakub liikmesriikidele ja Euroopa tööstusharudele kolmandate riikide poolt algatatud kaubanduse kaitse juhtumites; nõuab tungivalt, et komisjon teostaks pidevat järelevalvet kolmandate riikide poolt võetavate meetmete üle, et tagada nende meetmete nõuetekohasus ja õiglus; |
4. |
julgustab komisjoni koos asjaomaste liikmesriikidega sekkuma ühenduse tööstusharude kaitseks, kui selgub, et rahvusvahelise kaubanduse reegleid ei järgita; |
5. |
on seisukohal, et paljusid kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisest tingitud vaidlusi oleks võimalik lahendada sõbralikult ja huvitatud pooli vastastikku rahuldaval viisil; arvab, et komisjon peaks pöörduma küsimuse lahendamiseks WTO vaidluste lahendamise organi poole alles viimase võimalusena; |
6. |
väljendab heameelt WTO vaidluste lahendamise süsteemi edukuse üle, mis on võimaldanud rahvusvahelise kaubanduse mitmepoolsete eeskirjade ühtsemat kohaldamist, tagades süsteemi suurema turvalisuse ja prognoositavuse; |
7. |
kutsub komisjoni sellele vaatamata üles edendama meetmeid, mis muudaksid WTO vaidluste lahendamise organi otsuste kohaldamise kiiremaks ja tõhusamaks, väldiks viivitustaktika põhjendamatut kasutamist ning muudaksid rahvusvahelise kaubandusõiguse kohaldamise kindlamaks; |
8. |
nõuab, et komisjon jätkaks otsustavalt läbirääkimisi WTO raames, et muuta kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamine teiste WTO liikmete poolt tõhusamaks ja vähem omavoliliseks, pöörates erilist tähelepanu järgmistele punktidele:
|
9. |
väljendab kahetsust, et vaatamata kaitsemeetmete kohaldamisel ette tulnud häiretele ei lisatud seda küsimust Doha arengukavasse; |
10. |
nõuab seetõttu, et komisjon toetaks WTOs kaitsemeetmete kohaldamist reguleerivate eeskirjade uuendamist, et piirata nende meetmete liiga ulatuslikku ja põhjendamatut kasutamist; |
11. |
kutsub komisjoni üles kaaluma, kas oleks sobiv kaubanduse kaitsemeetmete (dumpingu- ja subsiidiumidevastased meetmed) eeskirjad WTO egiidi all põhjalikult läbi vaadata , eesmärgiga lugeda üheks dumpingu või subsiidiumi vormiks ka ülemaailmsete sotsiaalsete ja keskkonnalepingute või rahvusvaheliste paktide täitmata jätmine; |
12. |
nõuab tungivalt, et liikmesriigid säilitaksid selles küsimuses “ühenduse” lähenemise selle mõiste laiemas tähenduses, mis võimaldaks kõnealuste meetmete ühtlustatud kohaldamist ühenduse raames ja vähendaks ühenduse vastu võetud meetmete hulka, tõstes samas teadlikkust sellega seotud küsimuste osas; siiski ei või “ühenduse” meetmeid laiemas tähenduses kasutada ettekäändena, millega õigustatakse üksikute liikmesriikide ebaõiglast kaubandustegevust; |
13. |
rõhutab, et ainult “ühenduse” lähenemise kohaldamine võimaldab tõhusalt kaitsta Euroopa väikeste ja keskmise suurusega eksportivate ettevõjate õigustatud huve, kui nad seisavad vastamisi importivate riikide protektsionistlike tavadega; |
14. |
soovitab ühendusel läbi vaadata sooduskohtlemise kohaldamine kaubanduspartneritele, kes ei tegutse kooskõlas WTO eeskirjadega, võttes kaubandussuhetes arvesse ühenduse huve ja vastastikkuse põhimõtet; |
15. |
rõhutab, et selleks, et uued rahvusvahelise kaubanduse eeskirjad võidaksid avalikkuse toetuse, tuleb neid kohaldada läbipaistvalt ja ühtselt ning vastavalt õigusriigi põhimõttele nii ühenduses kui ka sellest väljaspool; |
16. |
suhtub pooldavalt industrialiseerimist alustavate vähimarenenud riikide sooduskohtlemisse, et võimaldada neil kaitsta oma uusi tööstusharusid ülemäärase väliskonkurentsiga kaasneva ohu eest eeldusel, et WTO üldpõhimõtetest erandi tegemine on ajutine ja sellest on tõepoolest kasu maailma vähimarenenud riikidele; |
17. |
julgustab korraldama kandidaatriikidele ja arengumaadele suunatud tehnilist koolitust dumpingu- ja subsiidiumidevastaste meetmete teemal, kui riigid selleks soovi avaldavad; samuti nõuab, et komisjon pakuks abi ja toetust arengumaadele, mis rajavad WTO eeskirjadega kooskõlas olevat kaubanduse kaitse süsteemi; |
18. |
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
(1) ELT C 300 E, 11.12.2003, lk 120.