This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32019D1597
Commission Delegated Decision (EU) 2019/1597 of 3 May 2019 supplementing Directive 2008/98/EC of the European Parliament and of the Council as regards a common methodology and minimum quality requirements for the uniform measurement of levels of food waste (Text with EEA relevance.)
Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2019/1597, 3. mai 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ toidujäätmete koguse ühtse mõõtmise ühise metoodika ja kvaliteedi miinimumnõuete osas (EMPs kohaldatav tekst)
Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2019/1597, 3. mai 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ toidujäätmete koguse ühtse mõõtmise ühise metoodika ja kvaliteedi miinimumnõuete osas (EMPs kohaldatav tekst)
C/2019/3211
ELT L 248, 27.9.2019, p. 77–85
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Completion | 32008L0098 | 17/10/2019 |
27.9.2019 |
ET |
Euroopa Liidu Teataja |
L 248/77 |
KOMISJONI DELEGEERITUD OTSUS (EL) 2019/1597,
3. mai 2019,
millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ toidujäätmete koguse ühtse mõõtmise ühise metoodika ja kvaliteedi miinimumnõuete osas
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA KOMISJON,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 8,
ning arvestades järgmist:
(1) |
Direktiivis 2008/98/EÜ on sätestatud liikmesriikide kohustus lisada toidujäätmete tekke vältimine oma jäätmetekke vältimise programmidesse ning jälgida ja hinnata toidujäätmete tekke vältimise meetmete rakendamist, mõõtes toidujäätmete kogust ühise metoodika alusel. Selle ühise metoodika peab kehtestama komisjon; samuti peab ta kehtestama kvaliteedi miinimumnõuded toidujäätmete koguse ühtseks mõõtmiseks, võttes aluseks ELi toidukao ja toidujäätmete platvormi töö tulemused. |
(2) |
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (2) sätestatud mõiste „toit“ hõlmab toitu tervikuna kogu tarneahela ulatuses alates tootmisest kuni tarbimiseni. Toit hõlmab ka mittesöödavaid osi, kui need ei ole toidu tootmise käigus söödavatest osadest eraldatud, näiteks inimtoiduks ettenähtud liha küljes olevad kondid. Seega võivad toidujäätmed sisaldada elemente, mis sisaldavad söömiseks mõeldud toiduosi, ja toiduosi, mis ei ole ette nähtud söömiseks. |
(3) |
Toidujäätmete hulka ei kuulu kaod toiduainete tarneahela selles etapis, kus teatavad tooted ei ole veel saanud määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 2 määratluse kohaseks toiduks, näiteks söödavad taimed, mida ei ole koristatud. Lisaks ei hõlma toidujäätmed toidutootmise kõrvalsaadusi, mis vastavad direktiivi 2008/98/EÜ artikli 5 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, sest need kõrvalsaadused ei ole jäätmed. |
(4) |
Toidujäätmete teket tuleb vältida ja toidujäätmeid vähendada toiduainete tarneahela kõikides etappides. Kuna toidujäätmete liigid ja toidujäätmete tekkele kaasa aitavad tegurid on toiduainete tarneahela eri etappide lõikes väga erinevad, tuleks toidujäätmete kogust iga etapi puhul eraldi mõõta. |
(5) |
Toidujäätmeid tuleks toiduainete tarneahela eri etappidega seostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (3) loodud liidu majanduse tegevusalade statistilisele klassifikaatorile NACE Revision 2. Kui NACE Rev. 2 asjakohane klassifikaator puudub, tuleks toidujäätmeid seostada kodumajapidamistega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2150/2002 (4) I lisa 8. jao punktile 1.2. |
(6) |
Kuigi komisjoni otsus 2000/532/EÜ, (5) millega kehtestatakse Euroopa jäätmenimistu, ei võimalda alati toidujäätmete täpset identifitseerimist, võib see olla riikide ametiasutustele toidujäätmete koguse mõõtmisel suuniseks. |
(7) |
Direktiivi 2008/98/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis f osutatud põllumajandusest pärit materjalid ja direktiivi 2008/98/EÜ artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud loomsed kõrvalsaadused on kõnealuse direktiivi reguleerimisalast välja jäetud ning neid ei tohiks seega toidujäätmetena mõõta. |
(8) |
Selleks et metoodikat oleks võimalik praktikas kohaldada ning et jälgimisest tulenev koormus oleks proportsionaalne ja mõistlik, ei tohiks toidujäätmetena mõõta teatavaid jäätmevooge, mis eeldatavasti ei sisalda toidujäätmeid või sisaldavad toidujäätmeid ebaolulistes kogustes. |
(9) |
Toidujäätmete koguse täpsema mõõtmise huvides tuleks toidujäätmetega segatud toiduks mittekasutatavad materjalid (nt muld või pakendid) jätta toidujäätmete massis võimaluste piires arvesse võtmata. |
(10) |
On mitut liiki toitu, mis tavaliselt visatakse ära reoveena või koos reoveega, näiteks pudelisse villitud joogi- ja mineraalvesi, joogid ja muud vedelikud. Praegu puuduvad selliste jäätmete koguse mõõtmiseks meetodid, mis tagaksid esitatud andmete piisava usaldusväärsuse ja võrreldavuse. Seetõttu ei tohiks sellist liiki toitu mõõta toidujäätmetena. Liikmesriikidel peaks siiski olema võimalus esitada seda liiki toidu kohta teavet vabatahtlikult. |
(11) |
Kuigi ained, mis on ette nähtud kasutamiseks direktiivi 2008/98/EÜ artikli 2 lõike 2 punktis e osutatud söödamaterjalidena, ei kuulu kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse ja neid ei tuleks seetõttu mõõta toidujäätmetena, on teave algselt inimtoiduks ettenähtud, kuid pärast loomasöödana kasutatava toidu kohta (sealhulgas endine toit, nagu see on määratletud komisjoni määruse (EL) nr 68/2013 (6) lisa A osa punktis 3) oluline selleks, et mõista toiduga seotud materjalivooge, ja sellest teabest võib olla kasu sihipärase toidujäätmete tekke vältimise poliitika kavandamisel. Seetõttu peaks liikmesriikidel olema võimalik esitada sellist teavet ühtsel viisil vabatahtlikkuse alusel. |
(12) |
Selleks et oleks võimalik anda täpset teavet toiduainete tarneahela igas etapis tekkinud toidujäätmete koguste kohta, peaksid liikmesriigid korraldama toidujäätmete koguste põhjaliku mõõtmise. Selline põhjalik mõõtmine tuleks teha korrapäraselt toiduainete tarneahela iga etapi puhul ja vähemalt kord nelja aasta jooksul. |
(13) |
Direktiivi 2008/98/EÜ artikli 37 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid igal aastal teatama toidujäätmete kogused. Selleks et tagada proportsionaalsus ja vähendada halduskoormust, tuleks liikmesriikidel lubada kõnealuste iga-aastaste aruannete jaoks toidujäätmete mõõtmisel kasutada erinevaid meetodeid, sealhulgas toidujäätmete tekke olemasolevad analüüsid, uued eriuuringud toidujäätmete kohta, jäätmestatistika jaoks kogutud andmed või jäätme- ja muude sotsiaal-majanduslike andmetega seotud aruandluskohustused või nende variantide kombinatsioon. Võimaluse korral tuleks kasutada olemasolevaid andmeallikaid, näiteks Euroopa statistikasüsteemi. |
(14) |
Selleks et tagada toiduainete tarneahela materjalivoogude ühtne seire sihipärase toidujäätmete vältimise poliitika raames, tuleks tagada, et liikmesriigid, kes otsustavad mõõta toidujäätmete koguseid üksikasjalikumalt või laiendada mõõtmise ulatust seonduvatele materjalivoogudele, võivad seda teha ühtsel viisil. |
(15) |
Selleks et võimaldada esitatud andmete kontrollimist ja mõõtmismeetodite parandamist ning tagada nende meetodite võrreldavus, peaksid liikmesriigid esitama mõõtmismeetodite ja kogutud andmete kvaliteedi kohta lisateavet, |
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
Artikkel 1
Toidujäätmete koguse mõõtmise ulatus
1. Toidujäätmete koguseid mõõdetakse eraldi järgmiste toidutarneahela etappide puhul:
a) |
esmatootmine; |
b) |
töötlemine ja valmistamine; |
c) |
toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine; |
d) |
restoranid ja toitlustus; |
e) |
kodumajapidamised. |
2. Toidujäätmed seostatakse iga lõikes 1 osutatud toidutarneahela etapiga vastavalt I lisale.
3. Mõõtmine hõlmab toidujäätmeid, mis on liigitatud II lisas osutatud jäätmekoodide alla või mis tahes muu jäätmekoodi alla, mis hõlmab toidujäätmeid sisaldavaid jäätmeid.
4. Toidujäätmete koguse mõõtmine ei hõlma järgmist:
a) |
direktiivi 2008/98/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis f osutatud põllumajandusest pärit materjal; |
b) |
direktiivi 2008/98/EÜ artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud loomsed kõrvalsaadused; |
c) |
toidujäätmete jäägid, mis on kogutud koos pakendijäätmetega, mis on liigitatud otsuses 2000/532/EÜ kehtestatud Euroopa jäätmenimistus esitatud jäätmekoodi „15 01 – Pakendid (sh lahus kogutud olmepakendijäätmed)“ alla; |
d) |
toidujäätmete jäägid, mis on kogutud koos otsuses 2000/532/EÜ kehtestatud Euroopa jäätmenimistus esitatud jäätmekoodi „20 03 03 – Tänavapühkmed“ alla liigitatud jäätmetega; |
e) |
toiduks mittekasutatavad ja koos toidujäätmetega kogutud materjalid, niivõrd kui see on võimalik. |
5. Toidujäätmete koguse mõõtmine ei hõlma järgmist, ilma et see piiraks artiklis 3 osutatud vabatahtlikku mõõtmist:
a) |
reoveena või koos reoveega ära kallatud toidujäätmed; |
b) |
direktiivi 2008/98/EÜ artikli 2 lõike 2 punktis e osutatud ained, mis on ette nähtud kasutamiseks söödamaterjalina. |
Artikkel 2
Toidujäätmete koguse mõõtmise metoodika
1. Liikmesriigid mõõdavad igal aastal kogu kalendriaasta jooksul tekkinud toidujäätmete koguse.
2. Liikmesriigid mõõdavad vähemalt kord nelja aasta jooksul toidujäätmete koguse toiduainete tarneahela teatavas etapis, kasutades III lisas sätestatud metoodikat.
3. Kui III lisas sätestatud metoodikat ei kasutata, mõõdab liikmesriik toidujäätmete koguse toiduainete tarneahela teatavas etapis IV lisas sätestatud metoodika abil.
4. Esimese aruandeperioodi jaoks, millele on osutatud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 37 lõike 3 kolmandas lõigus, mõõdavad liikmesriigid toidujäätmete koguse kõikide toidutarneahela etappide puhul, kasutades III lisas sätestatud metoodikat. Selle perioodi jaoks võivad liikmesriigid kasutada andmeid, mis on juba kogutud olemasoleva korra alusel 2017. aasta või hilisemate aastate kohta.
5. Toidujäätmete koguseid mõõdetakse värske massi tonnides.
Artikkel 3
Vabatahtlik mõõtmine
Liikmesriigid võivad koguda ja esitada komisjonile toidujäätmete koguse kohta täiendavaid andmeid, samuti andmeid toidujäätmete tekke vältimise kohta. Sellised andmed võivad hõlmata järgmist:
a) |
selliste toidujäätmete kogused, mis koosnevad inimeste poolt tarbimiseks ettenähtud toiduosadest; |
b) |
reoveena või koos reoveega ära kallatud toidujäätmete kogused; |
c) |
direktiivi 2008/98/EÜ artikli 9 lõike 1 punktis h osutatud inimtarbimiseks ümberjaotatud toidu kogused; |
d) |
sellise toidu kogused, mis ei ole enam ette nähtud inimtoiduks ja mis on turule lastud määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 3 lõikes 6 määratletud söödakäitleja poolt söödaks muutmise eesmärgil; |
e) |
määruse (EL) nr 68/2013 lisa A osa punktis 3 määratletud endine toit. |
Artikkel 4
Kvaliteedi miinimumnõuded
1. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et tagada toidujäätmete koguse mõõtmise usaldusväärsus ja täpsus. Eelkõige tagavad liikmesriigid, et:
a) |
III lisas sätestatud metoodika kohased mõõtmised tehakse selle andmekogumi esindusliku valimi põhjal, mille suhtes tulemusi kasutatakse, ning et need mõõtmised kajastavad mõõdetavaid toidujäätmekoguseid käsitlevate andmete muutumist adekvaatselt; |
b) |
IV lisas sätestatud metoodika kohaselt tehtavad mõõtmised tehakse parima kättesaadava teabe põhjal. |
2. Liikmesriigid esitavad komisjonile teabe meetodite kohta, mida kasutati toidujäätmete koguse mõõtmiseks toiduainete tarneahela iga etapi puhul, ning teabe kasutatud meetodite oluliste muudatuste kohta võrreldes varasemal mõõtmisel kasutatud meetoditega.
Artikkel 5
Jõustumine
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Brüssel, 3. mai 2019
Komisjoni nimel
president
Jean-Claude JUNCKER
(1) ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).
(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).
(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta (EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1).
(5) Komisjoni 3. mai 2000. aasta otsus 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3).
(6) Komisjoni 16. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 68/2013 söödamaterjalide kataloogi kohta (ELT L 29, 30.1.2013, lk 1).
I LISA
Toidujäätmete seostamine toiduainete tarneahela eri etappidega
|
|
Tegevus, mille käigus tekivad jäätmed |
||
Toiduainete tarneahela etapid |
Asjakohane jäätmestatistika (1) kirje, mis hõlmab toiduainete tarneahela asjaomast etappi |
Asjakohane NACE Rev. 2 kood |
Kirjeldus |
|
Esmatootmine |
Kirje 1 osa |
A jagu |
Põllumajandus, metsandus ja kalandus |
|
|
Osa 01 |
Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad |
||
|
Osa 03 |
Kalapüük ja vesiviljelus |
||
Töötlemine ja valmistamine |
Kirje 3 osa |
C jagu |
Valmistamine |
|
|
Osa 10 |
Toiduainete tootmine |
||
|
Osa 11 |
Jookide tootmine |
||
Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine |
Kirje 17 osa |
G jagu |
Hulgi- ja jaekaubandus; mootorsõidukite ja mootorrataste remont |
|
|
Osa 46 |
Hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad |
||
|
Osa 47 |
Jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad |
||
Restoranid ja toitlustus |
Kirje 17 osa |
I jagu |
Majutus ja toitlustus |
|
|
Osa 55 |
Majutus |
||
|
Osa 56 |
Toidu ja joogi serveerimine |
||
N, O, P, Q, R, S jaod |
|
|||
|
Osad, mis hõlmavad tegevusi, mille raames osutatakse toitlustusteenuseid (nt töötajate toitlustamine, tervishoid, haridus, reisitoitlustus) |
|
||
Kodumajapidamised |
Kirje 19 |
Kodumajapidamised, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 2150/2002 (jäätmestatistika kohta) I lisa 8. jao punktis 1.2 |
Kodumajapidamises tekkivad jäätmed |
(1) Määruse (EÜ) nr 2150/2002 I lisa 8. jao punkt 1.
II LISA
Euroopa jäätmenimistus esitatud jäätmekoodid sellist liiki jäätmete kohta, mis tavaliselt sisaldavad toidujäätmeid
|
Esmatootmine
|
|
Töötlemine ja valmistamine
|
|
Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine
|
|
Restoranid ja toitlustus
|
|
Kodumajapidamised
|
III LISA
Toidujäätmete koguse põhjaliku mõõtmise metoodika
Toidujäätmete kogus toiduainete tarneahela teatavas etapis tehakse kindlaks, mõõtes toidukäitlejate või kodumajapidamiste valimi tekitatud toidujäätmete kogust kooskõlas mõne järgmise meetodiga või nende meetodite kombinatsiooniga või mis tahes muu asjakohasuse, esindavuse ja usaldusväärsuse seisukohast samaväärse meetodiga.
Toiduainete tarneahela etapp |
Mõõtmismeetodid |
||||||||||||||
Esmatootmine |
|
|
|
|
|||||||||||
Töötlemine ja valmistamine |
|||||||||||||||
Toidu jaemüük ja muul viisil tarnimine |
|
|
|
||||||||||||
Restoranid ja toitlustus |
|
|
|||||||||||||
Kodumajapidamised |
|
Meetodite kirjeldus
Meetodid, mis põhinevad otsesel juurdepääsul toidujäätmetele/otsesel mõõtmisel
Toidujäätmetele otsest (füüsilist) juurdepääsu omav üksus kasutab toidujäätmete koguse mõõtmiseks või ligikaudse koguse hindamiseks järgmisi meetodeid:
— |
Otsene mõõtmine (kaalumine või koguse hindamine) Mõõtevahendi kasutamine, et teha otse või koguse põhjal kindlaks toidujäätmete proovide või kogu jäätmemassi fraktsioonide mass. See hõlmab eraldi kogutud toidujäätmete koguse mõõtmist. |
— |
Skaneerimine/loendamine Toidujäätmetes sisalduvate komponentide arvu hindamine ja saadud tulemuse kasutamine massi kindlakstegemiseks. |
— |
Jäätmete koostise analüüs Toidujäätmete füüsiline eraldamine muudest fraktsioonidest, et määrata sorditud fraktsioonide mass. |
— |
Päevikud Isik või isikute rühm peab korrapäraselt toidujäätmete alase teabe registrit või päevikut. |
Muud meetodid
Kui toidujäätmetele otsene (füüsiline) juurdepääs puudub või kui otsene mõõtmine ei ole võimalik, kasutatakse järgmisi meetodeid:
— |
Massibilanss Toidujäätmete koguse arvutamine, lähtudes mõõdetavasse süsteemi siseneva ja sealt väljuva toidu sisend- ja väljundmaterjali massist ning toidu töötlemisest ja tarbimisest süsteemis. |
— |
Koefitsiendid Toiduainetööstuse allsektori või üksikettevõtja puhul esinduslike varem kindlaks määratud toidujäätmekoefitsientide või -protsentide kasutamine. Sellised koefitsiendid või protsendid määratakse kindlaks proovide võtmise, toidukäitlejate esitatud andmete või muude meetodite abil. |
IV LISA
Toidujäätmete koguse mõõtmise metoodika, kui ei kasutata III lisas sätestatud metoodika kohast põhjalikku mõõtmist
Kui ei kasutata artiklis 2 osutatud põhjalikku mõõtmist, mõõdetakse toiduainete tarneahela teatavas etapis tekkinud toidujäätmete kogust mõne järgmise meetodi või meetodite kombinatsiooni abil:
a) |
Toidujäätmete koguse arvutamine kõige uuemate kättesaadavate andmete põhjal, mis käsitlevad toidujäätmete osakaalu toiduainete tarneahela kindlas etapis (tehakse kindlaks vastavalt III lisale), ja selles etapis tekkinud jäätmete üldkoguse põhjal. Toiduainete tarneahela kindlas etapis tekkinud jäätmete üldkogus tehakse kindlaks määruse (EÜ) nr 2150/2002 nõuete kohaselt esitatud andmete põhjal iga I lisas nimetatud toidutarneahela etapi kohta. Kui sellised andmed ei ole asjaomase aasta kohta kättesaadavad, kasutatakse eelneva aasta andmeid. |
b) |
Toidujäätmete koguse arvutamine toiduainete tarneahela vastavate etappide puhul asjakohaste sotsiaal-majanduslike andmete põhjal. Toidujäätmete koguse arvutamisel võetakse aluseks kõige uuemad andmed toiduainete tarneahela teatavas etapis tekkinud toidujäätmete koguse kohta ning ühe või mitme järgmise sotsiaal-majandusliku näitaja suurenemine või vähenemine ajavahemikul alates kõnealuse teabe viimase mõõtmise aastast jooksva aruandeperioodini:
Liikmesriigid võivad kasutada muid näitajaid, kui need on toiduainete tarneahela kindlas etapis tekkinud toidujäätmete kogusega paremini seotud. |
(1) Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 912/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3924/91 ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta (ELT L 163, 30.4.2004, lk 71).
(2) Eurostati andmete põhjal.