EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0625
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik
/* KOM/2011/0625 endelig - 2011/0280 (COD) */
Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik /* KOM/2011/0625 endelig - 2011/0280 (COD) */
BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET Kommissionen fastlægger i sit forslag til den
flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 (FFR-forslaget)[1] de budgetmæssige rammer og
vigtigste retningslinjer for den fælles landbrugspolitik. På denne baggrund fremlægger
Kommissionen en række forordninger om lovgivningsmæssige rammer for den fælles
landbrugspolitik i perioden 2014-2020 sammen med en konsekvensanalyse af
alternative scenarier for udviklingen af politikken. De nuværende reformforslag er baseret på
meddelelsen om den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020[2], som skitserede overordnede
politiske handlemuligheder for at imødekomme de fremtidige udfordringer for
landbrug og landdistrikter og for at opfylde de mål, der er opstillet for den
fælles landbrugspolitik, nemlig 1) bæredygtig fødevareproduktion, 2) bæredygtig
forvaltning af naturressourcer og klimaindsats, og 3) afbalanceret territorial
udvikling. Reformens retningslinjer i meddelelsen har siden fået bred opbakning
både i den interinstitutionelle debat[3]
og i høringen af interessenter, der fandt sted inden for rammerne af
konsekvensanalysen. Et fælles tema, som er opstået under denne
proces, er behovet for at fremme ressourceeffektiviteten med henblik på
intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst for EU's landbrug og landdistrikter i
overensstemmelse med Europa 2020-strategien, således at strukturen af den
fælles landbrugspolitik bevares omkring to søjler, der bruger supplerende
instrumenter for at nå de samme mål. Søjle I omfatter direkte betalinger og
markedsforanstaltninger med en grundlæggende årlig indkomststøtte til EU's
landbrugere og støtte i tilfælde af specifikke markedsforstyrrelser, mens søjle
II omfatter udvikling af landdistrikterne, hvor medlemsstaterne udarbejder og
medfinansierer flerårige programmer under en fælles ramme[4]. Gennem successive reformer har den fælles
landbrugspolitik øget markedsorienteringen for landbruget, ydet indkomststøtte
til producenterne, sikret bedre integration af miljøkrav og styrket støtten til
udvikling af landdistrikterne som en integreret politik for udvikling af
landdistrikterne i hele EU. Samme reformproces har imidlertid medført krav om
en bedre fordeling af støtten mellem og i medlemsstaterne samt opfordringer til
en bedre målretning af foranstaltninger med sigte på at tackle miljømæssige
udfordringer og bedre tackle den øgede markedsvolatilitet. Tidligere reformer har hovedsagelig reageret
på endogene udfordringer, fra enorme overskud til fødevaresikkerhedskriser. De
har givet gode resultater for EU på både hjemmemarkedet og den internationale
front. Men de fleste af de aktuelle udfordringer skyldes faktorer uden for
landbruget og vil således kræve en bredere politisk reaktion. Presset på landbrugsindkomsterne forventes at
fortsætte, da landbrugerne står over for flere risici, en nedgang i
produktiviteten og avancepres på grund af stigende råvarepriser. Der er derfor
behov for at opretholde indkomststøtten og styrke instrumenterne for at sikre
en bedre forvaltning af risici og håndtering af krisesituationer. Et stærkt
landbrug er afgørende for EU's fødevareindustri og den globale
fødevaresikkerhed. Samtidig opfordres landbrug og landdistrikter
til at forstærke deres indsats for at opfylde de ambitiøse klima- og
energipolitiske mål og strategien for biodiversitet, som indgår i Europa
2020-dagsordenen. Landbrugere, som sammen med skovbrugere udgør de vigtigste
arealforvaltere, har brug for støtte til at indføre og opretholde
landbrugssystemer og -praksis, som er specielt gunstige for miljø- og klimamål,
fordi markedspriserne ikke afspejler leveringen af sådanne offentlige goder.
Det er også vigtigt, at landdistrikternes forskellige potentialer udnyttes
bedst muligt, så de bidrager til inklusiv vækst og samhørighed. Denne reform fremskynder også hele integrationen
af miljøkrav. For første gang bliver der indført en stærk økologisk komponent i
den første søjle af den fælles landbrugspolitik, hvormed det sikres, at alle
landbrugere i EU, der modtager støtte, går længere end
krydsoverensstemmelseskravene og bringer miljø- og klimamæssige fordele som led
i deres daglige aktiviteter. Tredive procent af de direkte betalinger vil nu
blive bundet til økologi, og disse betalinger vil sikre, at alle landbrugere
bringer miljø- og klimamæssige fordele gennem bevaring af kulstofholdig jord og
græslandsnaturtyper ved hjælp af permanente græsarealer, gennem beskyttelse af
vand og habitater ved fastlægge økologiske fokusområder og gennem større
robusthed for jordbund og økosystemer ved hjælp af diversificering af afgrøder.
De vil betyde, at landarealer og naturlige økosystemer bedre vil kunne bidrage
til at tackle målene om større biodiversitet i EU og tilpasning til
klimaændringerne. Kravene om krydsoverensstemmelse vil stadig være en
forudsætning for direkte betalinger, og der vil blive fokuseret yderligere på
beskyttelse af vådområder og kulstofrig jord, samtidig med at der vil ske en
strømlining for at mindske de administrative byrder. Kommissionen vil sørge
for, at vandrammedirektiverne inddrages under krydsoverensstemmelse, når alle
medlemsstater har gennemført dem fuldt ud, navnlig med klare forpligtelser for
landbrugere. Også inden for udvikling af landdistrikterne vil målene om
bæredygtig forvaltning af naturressourcer og klimatiltag blive prioriteret i
form af genopretning, bevaring og forbedring af økosystemer samt fremme at et
ressourceeffektivt og klimarobust landbrug med lavt CO2-udslip. Med
udvikling af landdistrikterne vil det blive muligt i væsentlig grad at bidrage
til en succesrig gennemførelse af både Natura 2000- og vandrammedirektiverne og
at nå målene i EU’s biodiversitetsstrategi for 2020. Den fremtidige fælles landbrugspolitik vil
derfor ikke blive en politik, der kun tilgodeser en mindre, men væsentlig del
af EU's økonomi, men også en politik af strategisk betydning for
fødevaresikkerhed, miljøet og den territoriale balance. Deri ligger
EU-merværdien af en reel fælles politik, der giver den mest effektive
udnyttelse af begrænsede budgetressourcer med hensyn til at bevare et
bæredygtigt landbrug i hele EU, finde en løsning på vigtige grænseoverskridende
spørgsmål, som f.eks. klimaændringer og styrkelse af solidariteten mellem
medlemsstaterne, og samtidig give fleksibilitet i gennemførelsen for at
imødekomme lokale behov. I henhold til de regler, der er fastlagt i
FFR-forslaget, skal den fælles landbrugspolitik fastholde sin tosøjlestruktur,
idet budgettet for hver søjle fastholdes nominelt i 2013, med et klart fokus på
resultater for de vigtigste EU-prioriteter. Direkte betalinger skal fremme
bæredygtig produktion gennem tildeling af 30 % af deres budgetmidler til
obligatoriske foranstaltninger, der er til gavn for klimaet og miljøet.
Betalinger skal gradvis konvergere, og betalinger til store modtagere skal
gradvis nedsættes. Udvikling af landdistrikterne skal indgå i en fælles
strategisk ramme med andre EU-fonde med delt forvaltning med en mere
resultatorienteret tilgang og klarere og bedre forudgående betingelser. Endelig
skal finansieringen af den fælles landbrugspolitik med hensyn til
markedsforanstaltninger styrkes med to instrumenter, der ikke indgår i FFR: 1)
en nødreserve til at reagere på krisesituationer og 2) en udvidelse af
anvendelsesområdet for Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. På dette grundlag er hovedelementerne i de
lovgivningsmæssige rammer for den fælles landbrugspolitik i perioden 2014-2020
fastsat i følgende forordninger: –
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning om regler for direkte betalinger til landbrugere under
støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik
(”forordningen om direkte betalinger”). –
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter
(fusionsmarkedsordningsforordningen) (FMO-forordningen). –
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske
Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (”forordningen om
udvikling af landdistrikterne”). –
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles
landbrugspolitik (”den horisontale forordning)”. –
Forslag til Rådets forordning om foranstaltninger
til fastsættelse af støtte og restitutioner i forbindelse med den fælles
markedsordning for landbrugsprodukter. –
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 73/2009, for så vidt
angår anvendelsen af direkte betalinger til landbrugere for 2013. –
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets
forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007, for så vidt
angår enkeltbetalingsordningen og støtte til vinavlere. Forordningen om udvikling af landdistrikterne
bygger på det forslag, som blev forelagt af Kommissionen den 6. oktober 2011,
hvor der fastlægges fælles regler for alle fonde, der er omfattet af en fælles
strategisk ramme[5].
En forordning vil følge ordningen for de socialt dårligst stillede personer,
for hvilke finansieringen nu findes under en anden post i den flerårige
finansielle ramme. Desuden er nye regler for offentliggørelse af
oplysninger om støttemodtagere, hvor der tages hensyn til indsigelser fra
EU-Domstolen, ligeledes under forberedelse med henblik på at finde den mest
hensigtsmæssige måde at forene støttemodtagernes ret til beskyttelse af personoplysninger
med princippet om åbenhed. 2. RESULTATER AF HØRINGEN
AF DE INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE På grundlag af en evaluering af den nuværende
politikramme og en analyse af de fremtidige udfordringer og behov vurderes tre
alternative scenarier i konsekvensanalysen, ligesom virkningerne sammenlignes.
Dette er resultatet af en lang proces, der startede i april 2010 og styres af
en tværtjenstlig gruppe, som samler omfattende kvantitativ og kvalitativ
analyse, herunder fastsættelse af et udgangsniveau i form af mellemfristede
fremskrivninger for landbrugsmarkeder og indkomst frem til 2020 samt
modellering af virkningerne af de forskellige politiske scenarier på sektorens
økonomi. Følgende tre scenarier beskrives i
konsekvensanalysen: 1) en justering, der fortsætter med den nuværende politiske
ramme, samtidig med at dens vigtigste mangler, f.eks. fordeling af direkte
betalinger, håndteres, 2) et integrationsscenario, der medfører store politiske
ændringer i form af bedre målretning og grønnere direkte betalinger og en
forstærket strategisk målrettet politik for udvikling af landdistrikterne i
bedre samordning med andre EU-politikker samt en udvidelse af retsgrundlaget
for at sikre en bredere vifte af producentsamarbejde, og 3) et scenario, hvor
politikkens fokus skifter udelukkende til miljøet med en gradvis udfasning af
direkte betalinger, forudsat at produktionskapaciteten kan vedligeholdes uden
støtte, og at de socioøkonomiske behov i landdistrikterne kan tilgodeses af
andre politikker. På baggrund af den økonomiske krise og presset
på de offentlige finanser, som EU har reageret på med Europa 2020-strategien og
FFR-forslaget, lægger alle tre scenarier forskellig vægt på hver af de tre
politiske målsætninger for den fremtidige fælles landbrugspolitik, som sigter
mod et mere konkurrencedygtigt og bæredygtigt landbrug i levedygtige
landdistrikter. Med henblik på en bedre afstemning med Europa 2020-strategien,
især med hensyn til ressourceeffektivitet, vil det blive stadig vigtigere at
forbedre landbrugets produktivitet gennem forskning, vidensoverførsel og fremme
af samarbejde og innovation (herunder gennem det europæiske
innovationspartnerskab om landbrugets produktivitet og bæredygtighed). Eftersom
EU's landbrugspolitik ikke længere opererer inden for et handelsforvridende
politisk miljø, forventes der yderligere pres på sektoren fra yderligere
liberalisering, navnlig inden for rammerne af Dohadagsordenen for udvikling
eller et frihandelsområde med Mercosur. De tre politiske scenarier blev udarbejdet under
hensyntagen til de præferencer, som blev udtrykt i den høring, der blev
gennemført i forbindelse med konsekvensanalysen. Interesserede parter blev
opfordret til at indsende bidrag mellem den 23. november 2010 og den 25. januar
2011, og et rådgivende udvalg blev nedsat den 12. januar 2011. Hovedpunkterne
er sammenfattet nedenfor[6]:
–
Der er bred enighed blandt interessenterne om
behovet for en stærk fælles landbrugspolitik baseret på en struktur med to
søjler for at tackle udfordringerne med hensyn til fødevaresikkerhed,
bæredygtig forvaltning af naturressourcer og territorial udvikling. –
De fleste respondenter finder, at den fælles
landbrugspolitik bør spille en rolle i stabiliseringen af markeder og priser. –
Interessenterne har forskellige meninger om målretning
af støtte (navnlig omfordeling af direkte støtte og nedsættelse af betalinger).
–
Der er enighed om, at begge søjler kan spille en
vigtig rolle i forhold til at optrappe klimaindsatsen og øge de miljømæssige
præstationer til gavn for EU's samfund. Mange landbrugere antager, at dette
sker allerede i dag, men den bredere offentlighed hævder, at søjle I-betalinger
kan anvendes mere effektivt. –
Respondenterne ønsker, at alle dele af EU, herunder
i ugunstigt stillede områder, skal deltage i den fremtidige vækst og udvikling.
–
Integrationen af den fælles landbrugspolitik med
andre politikker, f.eks. miljø, sundhed, handel og udvikling, blev understreget
af mange respondenter. –
Innovation, udvikling af konkurrencedygtige
virksomheder og levering af offentlige goder til EU-borgere betragtes som måder
at tilpasse den fælles landbrugspolitik til Europa 2020-strategien på. I konsekvensanalysen blev de tre alternative
politiske scenarier således sammenlignet: Scenariet med et nyt fokus vil fremskynde
strukturtilpasningen i landbrugssektoren og flytte produktionen til de mest
omkostningseffektive områder og mest profitable sektorer. Der vil ganske vist
blive afsat betydeligt flere midler til miljøet, men det vil også udsætte
sektoren for større risici som følge af begrænsede muligheder for
markedsintervention. Det vil desuden medføre betydelige sociale og miljømæssige
omkostninger, da de mindst konkurrencedygtige områder vil få et stort
indkomsttab og en betydelig miljøforringelse, eftersom politikken ville miste
løftestangseffekten af direkte betalinger kombineret med
krydsoverensstemmelseskravene. I den anden ende af spektret vil
tilpasningsscenariet være den bedste mulighed for politisk kontinuitet med
begrænsede, men håndgribelige forbedringer i såvel landbrugets konkurrenceevne
som i miljøresultaterne. Men der er alvorlig tvivl om, hvorvidt dette scenario
i tilstrækkeligt omfang vil kunne imødekomme de vigtige klima- og miljømæssige
udfordringer i fremtiden, som også understøtter landbrugets langsigtede
bæredygtighed. Integrationsscenariet giver fornyelse med
større målretning og grønnere direkte betalinger. Analysen viser, at
miljøvenlighed kan opnås til en rimelig pris for landbrugerne, selv om der ikke
kan undgås visse administrative byrder. En ny dynamik i udviklingen af
landdistrikterne er ligeledes mulig, forudsat at de nye muligheder udnyttes
effektivt af medlemsstater og regioner, og at den fælles strategiske ramme med
andre EU-midler ikke fjerner synergierne med søjle I eller svækker udviklingen
af landdistrikternes særlige, stærke sider. Med den rette balance vil dette
scenario være bedst til at tackle langsigtet bæredygtighed i landbruget og
landdistrikterne. På dette grundlag konkluderes det i
konsekvensanalysen, at integrationsscenariet er mest afbalanceret ved gradvist
at tilpasse den fælles landbrugspolitik til EU's strategiske mål, og denne
balance findes også i gennemførelsen af de forskellige elementer i de
lovgivningsmæssige forslag. Det vil også være vigtigt at udvikle en
evalueringsramme for at måle opfyldelsen af den fælles landbrugspolitik med et
fælles sæt af indikatorer, der er knyttet til de politiske målsætninger. Forenkling har været en vigtig faktor gennem
hele processen og bør styrkes på en række forskellige måder, f.eks. i
strømliningen af krydsoverensstemmelse og markedsinstrumenter eller
udformningen af ordningen for mindre landbrugere. Desuden bør grønnere direkte
betalinger udformes på en sådan måde, at de mindsker de administrative byrder,
herunder udgifter til kontrol. 3. FORSLAGETS JURIDISKE
INDHOLD Det foreslås at bevare den nuværende struktur
af den fælles landbrugspolitik i to søjler med årlige obligatoriske generelle
foranstaltninger under søjle I suppleret med frivillige foranstaltninger, der
er bedre skræddersyet til de nationale og regionale særpræg i henhold til en
flerårig programmeringsstrategi i søjle II. Den nye konstruktion af direkte
betalinger har dog til formål bedre at udnytte synergien med søjle II, som igen
er placeret under en fælles strategisk ramme for bedre at koordinere med andre
EU fonde med delt forvaltning. På dette grundlag er den nuværende struktur
med fire grundlæggende retlige instrumenter også fastholdt, om end med et
udvidet omfang af finansieringsforordningen for at samle fælles bestemmelser i,
hvad der nu kaldes den horisontale forordning. Forslagene overholder nærhedsprincippet. Den
fælles landbrugspolitik er en virkelig fælles politik: det er et område, hvor
der er delt kompetence mellem EU og medlemsstaterne, som foregår på EU-plan med
henblik på at sikre et bæredygtigt og diversificeret landbrug i hele EU, og som
behandler vigtige grænseoverskridende spørgsmål, f.eks. klimaændringer og
styrket solidaritet mellem medlemsstaterne. I lyset af betydningen af de
fremtidige udfordringer for fødevaresikkerhed, miljøet og territorial balance
er den fælles landbrugspolitik stadig en strategisk vigtig politik, som skal
sikre den mest effektive reaktion på de politiske udfordringer og den mest
effektive udnyttelse af budgetmidlerne. Desuden foreslås det at opretholde den
nuværende struktur med instrumenter i to søjler, hvor medlemsstaterne har
større spillerum til at skræddersy løsninger til deres lokale forhold og
ligeledes medfinansiere søjle II. Det nye europæiske innovationspartnerskab og
værktøjet til risikostyring er også placeret under søjle II. Samtidig vil
politikken være mere på linje med Europa 2020-strategien (herunder en fælles
ramme med andre EU-fonde), og en række forbedringer og forenklinger vil blive
indført. Endelig viser den analyse, der blev gennemført i forbindelse med
konsekvensanalysen, klart, hvilke omkostninger det vil få ikke at gøre noget i
form af negative økonomiske, miljømæssige og sociale konsekvenser. Forordningen om direkte betalinger fastlægger
fælles regler for grundbetalingsordningen og hertil knyttede betalinger. På
grundlag af reformen fra 2003 og sundhedskontrollen i 2008, som frakoblede
direkte betalinger fra produktion og samtidig stillede krav om
krydsoverensstemmelse, søger forordningen nu at målrette støtten bedre mod
visse tiltag, områder eller støttemodtagere og at bane vejen for konvergens
hvad angår støtten inden for og mellem medlemsstaterne. Forordningen har også
en afdeling om koblet støtte. En fælles ordning for hele EU,
grundbetalingsordningen, træder i stedet for enkeltbetalingsordningen og den
generelle arealbetalingsordning fra og med 2014. Ordningen vil fungere på
grundlag af betalingsrettigheder, der tildeles på nationalt eller regionalt
plan til alle landbrugere afhængigt af deres støtteberettigede hektarer i det
første år for ordningens anvendelse. Dermed bliver brugen af den regionale
model, som var en mulighed i den nuværende periode gjort almengyldig, hvorved
alle landbrugsarealer kommer ind i systemet. Reglerne om forvaltningen af
rettigheder og den nationale reserve følger i vid udstrækning nuværende regler.
Med henblik på en mere ligelig fordeling af
støtten bør værdien af rettighederne udvikle sig hen imod en ensartet værdi på
nationalt og regionalt plan. Det skal ske gradvis for at undgå større forstyrrelser.
Et af de vigtige aspekter er at fremme det
generelle miljøresultat af den fælles landbrugspolitik gennem mere økologiske
direkte betalinger, hvor alle landbrugere skal følge bestemte landbrugsmetoder,
som er til gavn for klima og miljø, og som går længere end
krydsoverensstemmelseskravene og desuden er grundlag for foranstaltninger under
søjle II. Med definitionen på aktiv landbruger bliver
der fokuseret yderligere på landbrugere, der reelt udøver landbrugsaktiviteter,
således at støtten bliver legitim. Desuden skal der ske en gradvis reduktion og
nedsættelse af støtten til store landbrugere, idet der tages passende hensyn
til beskæftigelsen. Der vil også blive tale om følgende
betalinger: –
en betaling (30 % af det årlige nationale
loft) for landbrugere, der benytter landbrugsmetoder, som er til gavn for
klimaet og miljøet: afgrødediversificering, bevarelse af permanente græsarealer
og økologiske fokusområder. Økologisk landbrugsdrift kan automatisk få denne
betaling, hvorimod landbrugere i Natura 200-områder vil skulle opfylde de
relevante krav, i det omfang at de er i overensstemmelse med Natura
2000-lovgivningen –
en frivillig betaling (op til 5 % af det
årlige nationale loft) for landbrugere i områder med specifikke naturlige
begrænsninger (områder, som er afgrænset på samme måde som inden for udvikling
af landdistrikter). Med denne betaling erkendes det, at der er et behov for
indkomststøtte til at opretholde en tilstedeværelse i områder med specifikke
naturlige begrænsninger, og den supplerer eksisterende støtte inden for
udvikling af landdistrikterne –
en betaling (op til 2 % af det årlige
nationale loft) for unge landbrugere til opstart, og den kan suppleres med
startstøtte inden for udvikling af landdistrikterne. and Samtidig fastlægger forordningen en forenklet
ordning for mindre landbrugere (op til 10 % af det årlige nationale loft),
som dermed kan få udbetalt et fast beløb i stedet for alle de direkte
betalinger, hvilket giver en administrativ forenkling, som gør det lettere for
disse landbrugere at opfylde deres forpligtelser med tilknytning til økologi,
krydsoverensstemmelse og kontrol. Der bliver en ordning om frivillig koblet
støtte for specifikke typer af landbrugsdrift eller specifikke
landbrugssystemer, som oplever visse vanskeligheder, og som er af særlig
betydning af økonomiske og/eller sociale årsager. Støtten ydes, i det omfang
det er nødvendigt, til at opretholde nuværende produktionsniveauer (op til 5 %
af det årlige nationale loft med mulighed for en højere procentsats i visse
tilfælde). Desuden opretholder forordningen muligheden
for supplerende nationale direkte betalinger for Bulgarien og Rumænien, og der
er en specifik betaling for bomuld. Med hensyn til forenkling vil det nye direkte
betalingssystem blive baseret på en enkelt type af betalingsrettigheder, og
overførselsreglerne vil blive strømlinet, hvilket forenkler forvaltningen
heraf. Med en harmonisering af bestemmelserne om koblede betalinger under et
enkelt afsnit bliver den retlige rammer mere brugervenlig, og ordningen for
mindre landbrugere vil med de forenklede krav og procedurer mindske
bureaukratiet for mindre landbrugere og gøre dem mere konkurrencedygtige. 4. BUDGETMÆSSIGE
KONSEKVENSER FFR-forslaget foreskriver, at en væsentlig del
af EU's budget fortsat bør afsættes til landbruget, som er en fælles politik af
strategisk betydning. I løbende priser foreslås det således, at den fælles
landbrugspolitik bør fokusere på sine kerneaktiviteter med 317,2 mia. EUR
afsat til søjle I og 101,2 mia. EUR til søjle II i perioden 2014-2020. Søjle I- og søjle II-finansiering suppleres
med yderligere midler på 17,1 mia. EUR bestående af 5,1 mia. EUR til
forskning og innovation, 2,5 mia. EUR til fødevaresikkerhed og 2,8
mia. EUR til fødevarebistand til socialt dårligt stillede under andre
udgiftsområder i FFR samt af 3,9 mia. EUR i en ny reserve til kriser i
landbruget og op til 2,8 mia. EUR i Den Europæiske Fond for Tilpasning til
Globaliseringen uden for FFR, således at det samlede budget udgør 435,6
mia. EUR i perioden 2014-2020. Hvad angår fordeling af støtten blandt
medlemsstaterne, foreslås det, at alle medlemsstater med direkte betalinger på
under 90 % af EU-gennemsnittet vil få fjernet en tredjedel af denne
forskel. De nationale lofter i forordningen om direkte betalinger beregnes på
dette grundlag. Fordelingen af støtte til udvikling af
landdistrikterne er baseret på objektive kriterier, der er knyttet til de
politiske målsætninger under hensyntagen til den nuværende fordeling. Som det
er tilfældet i dag, bør mindre udviklede regioner fortsat kunne få højere
medfinansieringssatser, der også vil gælde for bestemte foranstaltninger såsom
vidensoverførsel, producentorganisationer, samarbejde og Leader. Der indføres en vis fleksibilitet mellem
søjlerne (op til 5 % af de direkte betalinger): fra søjle I til søjle II,
for at medlemsstaterne skal kunne styrke deres politik til udvikling af
landdistrikterne, og fra søjle II til søjle I for de medlemsstater, hvor
størrelsen af de direkte betalinger ligger under 90 % af gennemsnittet for
EU. Oplysninger om de finansielle følger af
forslagene til reform af den fælles landbrugspolitik er anført i den
finansieringsoversigt, der ledsager forslagene. 2011/0280 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastsættelse af regler for direkte
betalinger til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den
fælles landbrugspolitik EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR
DEN EUROPÆISKE UNION HAR – under henvisning til traktaten om Den
Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 42 og artikel 43,
stk. 2, under henvisning til tiltrædelsesakten af
1979, særlig stk. 6 i protokol nr. 4 om bomuld, der er knyttet hertil, under henvisning til forslag fra
Europa-Kommissionen[7], efter fremsendelse af udkast til
lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det
Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[8], under henvisning til udtalelse fra
Regionsudvalget[9], efter at have hørt Den Europæiske
Tilsynsførende for Databeskyttelse[10], efter den almindelige lovgivningsprocedure og ud fra følgende betragtninger: (1)
Meddelelsen fra Kommissionen til
Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og
Regionsudvalget om "Den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020: Morgendagens udfordringer: fødevarer, naturressourcer og
landområder"[11]
omhandler potentielle udfordringer, mål og retningslinjer for den fælles
landbrugspolitik efter 2013. På baggrund af debatten om denne meddelelse bør
den fælles landbrugspolitik reformeres med virkning fra den 1. januar 2014.
Reformen bør omfatte alle de vigtigste instrumenter i den fælles
landbrugspolitik, herunder Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 af 19. januar
2009 om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte
støtte til landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for
landbrugere, om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005, forordning (EF) nr.
247/2006, forordning (EF) nr. 378/2007 og om ophævelse af forordning (EF) nr.
1782/2003[12].
I betragtning af reformens rækkevidde er det hensigtsmæssigt at ophæve
forordning (EF) nr. 73/2009 og erstatte den med en ny tekst. Reformen bør
desuden så vidt muligt strømline og forenkle bestemmelserne. (2)
Denne forordning bør indeholde alle grundlæggende
elementer i forbindelse med udbetaling af EU-støtte til landmænd og fastsætte
kriterier og betingelser for adgang til disse betalinger, som er uløseligt
knyttet til de grundlæggende elementer. (3)
Det bør præciseres, at Europa-Parlamentets og
Rådets forordning (EU) nr. […] om finansiering, forvaltning og overvågning
af den fælles landbrugspolitik[13]
[HZR] og de bestemmelser, der vedtages i henhold dertil, finder anvendelse på
de foranstaltninger, der er fastsat i denne forordning. For
at sikre sammenhængen med andre retsakter vedrørende den fælles landbrugspolitik
er nogle regler, der for øjeblikket er fastsat i forordning (EF) nr. 73/2009,
nu fastlagt i forordning (EU) nr. […] [HZR], herunder navnlig regler, der skal
sikre overholdelse af de forpligtelser, der følger af bestemmelserne om direkte
betalinger, herunder kontrol og anvendelse af administrative foranstaltninger
og administrative sanktioner i tilfælde af manglende overholdelse, regler
vedrørende krydsoverensstemmelse, som f.eks. de lovgivningsbestemte
forvaltningskrav og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand,
overvågning og evaluering af de relevante foranstaltninger og regler for
tilbagebetaling af uberettigede betalinger. (4)
Med henblik på at udbygge eller ændre visse
ikke-væsentlige elementer af denne forordning bør Kommissionen have beføjelse
til at vedtage delegerede retsakter i henhold til traktatens artikel 290. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer
under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i
forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge
for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter
til Europa-Parlamentet og Rådet. (5)
For at sikre ensartede betingelser for
gennemførelse af denne forordning og for at undgå konkurrenceforvridning mellem
eller forskelsbehandling af landbrugerne bør Kommissionen have beføjelse til at
vedtage gennemførelsesretsakter om: vedtagelse af regler
om ansøgninger om tildeling af betalingsrettigheder; vedtagelse af regler om
tildeling af betalingsrettigheder; vedtagelse af foranstaltninger vedrørende
tilbageførsel af ikke-aktiverede betalingsrettigheder til den nationale
reserve; vedtagelse af betingelser om meddelelse af overførsel af
betalingsrettigheder til de nationale myndigheder og om tidsfristerne for
sådanne meddelelser; fastsættelse af det årlige loft for betalingen for
landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet; fastlæggelse af det
årlige loft for betaling for områder med naturbetingede begrænsninger; fastlæggelse
af det årlige loft for betalinger til unge landmænd; fastlæggelse af årlige
lofter for frivillig koblet støtte, fastlæggelse af proceduren for godkendelse
og vurdering af beslutninger inden for rammerne af frivillig koblet støtte;
fastlæggelse af proceduren for godkendelse af og meddelelser til producenterne
om godkendelse af arealer og sorter til den afgrødespecifikke betaling for
bomuld; fastlæggelse af bestemmelser om beregning af nedsættelsen af den
afgrødespecifikke betaling for bomuld, vedtagelse af regler for almindelige
anmeldelseskrav. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011
om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal
kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser[14]. (6)
Kommissionen bør vedtage gennemførelsesretsakter
med omgående virkning, hvor det i behørigt begrundede tilfælde vedrørende
særlige forvaltningsforanstaltninger, der har til formål at løse hastende og uforudsete
problemer i en eller flere medlemsstater, er nødvendigt af særligt hastende
årsager. (7)
Denne forordnings mål kan gennemføres mere
effektivt på EU-plan via den flerårige garanti for EU-finansiering og gennem
fokus på klart prioriterede opgaver i medfør af sammenhængen mellem denne
forordning og andre instrumenter i den fælles landbrugspolitik, forskellene
mellem de forskellige landdistrikter og de begrænsede finansielle ressourcer i
medlemsstaterne i et udvidet EU. Denne forordning er
derfor i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5, stk. 3, i
traktaten om Den Europæiske Union. Da anvendelsesområdet for denne forordning
er begrænset til det, der er nødvendigt for at nå dens mål, overholder den
proportionalitetsprincippet i artikel 5, stk. 4, i nævnte traktat. (8)
For at tage hensyn til den nye lovgivning om
støtteordninger, der måtte blive vedtaget efter denne forordnings
ikrafttrædelse, bør Kommissionen have beføjelse til at vedtage delegerede
retsakter i henhold til traktatens artikel 290 om ændring af listen over
støtteordninger omfattet af denne forordning. (9)
For at tage hensyn til specifikke nye elementer og
beskytte modtagernes rettigheder, tillægges Kommissionen beføjelser til at
vedtage retsakter i henhold til traktatens artikel 290 om vedtagelse af
yderligere definitioner om adgang til støtte i henhold til denne forordning,
fastsættelse af de rammer, inden for hvilke medlemsstaterne skal fastsætte de
minimumsaktiviteter, der skal udføres på landbrugsarealer, der naturligt holdes
i en stand, der gør dem egnet til græsning eller dyrkning samt de betingelser,
som landbrugerne skal opfylde for at overholde forpligtelsen til at bevare et
landbrugsareal i en stand, der gør det egnet til produktion og betingelserne
for fastsættelse af, hvilken type græs eller andet grøntfoder, der overvejende
skal findes på permanente græsarealer. (10)
For at beskytte modtagernes rettigheder bør
Kommissionen have beføjelse til at vedtage retsakter i henhold til traktatens
artikel 290 om bestemmelser om grundlaget for beregning af nedsættelser,
som medlemsstaterne skal anvende over for landbrugerne i henhold til
bestemmelserne om finansiel disciplin. (11)
Med henblik på at sikre at beløbene til
finansiering af den fælles landbrugspolitik overholder de årlige lofter i
artikel 16, stk. 1, i forordning (EU) nr. […] [HZR], bør niveauet for
direkte støtte i hvert kalenderår tilpasses. Tilpasningen af
de direkte betalinger bør kun foretages for betalinger til landmænd, der
overstiger 5 000 EUR i det pågældende kalenderår. I betragtning af
niveauet for de direkte betalinger til landbrugerne i Bulgarien og Rumænien som
følge af indfasningsordningen for alle direkte betalinger, der bevilges i disse
medlemsstater, bør dette instrument for finansiel disciplin først anvendes i
disse medlemsstater fra den 1. januar 2016. (12)
For at tage hensyn til udviklingen i de samlede
maksimale beløb for direkte betalinger, der kan ydes, herunder som følge af
medlemsstaternes afgørelser om overførsel mellem søjle 1 og 2, bør Kommissionen
have beføjelse til at vedtage retsakter i henhold til traktatens
artikel 290 med henblik på at gennemgå de nationale lofter og
nettolofterne, der er fastsat i denne forordning. (13)
Erfaringerne fra anvendelsen af forskellige
støtteordninger til landbrugere viser, at støtte i en række tilfælde er blevet
ydet til modtagere, hvis forretningsformål slet ikke eller kun marginalt var at
drive landbrug, som fx jernbaneselskaber, ejendomsselskaber og selskaber, der
forvalter sportsanlæg. For at sikre en bedre målretning af
støtte bør medlemsstaterne undlade at yde direkte betalinger til sådanne
fysiske og juridiske personer. Mindre deltidslandbrugere bidrager direkte til
landdistrikternes levedygtighed, og de bør derfor ikke hindres i at modtage
direkte betalinger. (14)
For at undgå en uforholdsmæssig stor administrativ
byrde i forbindelse med forvaltningen af udbetaling af små beløb, bør
medlemsstaterne generelt undlade at bevilge direkte betalinger, hvis beløbet er
lavere end 100 EUR, eller hvis det støtteberettigede areal på den bedrift,
der ansøges om støtte til, er på under en hektar. Eftersom
strukturerne i medlemsstaternes landbrugsøkonomier varierer betydeligt og kan adskille
sig meget fra den gennemsnitlige bedriftsstruktur i EU, bør medlemsstaterne
have mulighed for at anvende minimumstærskler, som afspejler deres særlige
situation. På grund af den ganske særlige bedriftsstruktur i regionerne i den
yderste periferi og de mindre øer i Det Ægæiske Hav bør medlemsstaterne have
mulighed for at afgøre, om disse regioner skal anvende en minimumstærskel. Medlemsstaterne
bør under hensyntagen til deres landbrugssektorers særlige struktur endvidere
kunne vælge, hvilken af de to typer minimumstærskler de ønsker at gennemføre. Da
betalinger kan tildeles landbrugere med såkaldte "jordløse" bedrifter,
vil det ikke fungere at anvende det hektarbaserede kriterium. Disse landbrugere
bør derfor tildeles et støtterelateret minimumsbeløb. For at sikre
ligebehandling af landbrugere, hvis direkte betalinger er omfattet af
indfasning i Bulgarien og Rumænien, bør minimumstærsklen baseres på de endelige
beløb, der skal ydes efter udløbet af indfasningsprocessen. (15)
Fordelingen af den direkte indkomststøtte blandt
landbrugerne er kendetegnet ved, at en uforholdsmæssig del af betalingerne
tildeles et ret lille antal store modtagere. På grund af
stordriftsfordele behøver store modtagere ikke den samme støtte pr. enhed, for
at målet med indkomststøtte kan nås effektivt. Muligheden for at tilpasse sig
gør det desuden lettere for store modtagere at arbejde med lavere støtte pr.
enhed. Det er derfor rimeligt at indføre et system for store modtagere, hvor
støtten nedsættes gradvis og i sidste ende begrænses til en bedre fordeling af
betalinger mellem landbrugerne. Et sådant system bør dog tage hensyn til
omfanget af lønnet arbejde for at undgå uforholdsmæssige virkninger for store
bedrifter med mange ansatte. Disse maksimumsgrænser bør ikke finde anvendelse
på betalinger, som ydes i forbindelse med landbrugsmetoder, der er til gavn for
klimaet og miljøet, da de nyttige mål, de forfølger, kan forringes som følge
heraf. For at gøre nedsættelsen af betalinger effektiv bør medlemsstaterne
opstille en række kriterier med henblik på at undgå misbrug begået af
landbrugere, som søger at unddrage sig dens virkninger. Indtægterne fra reduktion
og nedsættelse af betalinger til store modtagere bør forblive i de
medlemsstater, hvor de er fremkommet, og skal anvendes til finansiering af
projekter med et væsentligt bidrag til innovation i henhold til Europa-Parlamentets
og Rådets forordning (EU) nr. […] af … om støtte til udvikling af
landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af
Landdistrikterne (ELFUL)[15]. (16)
For at nedsættelsen af betalinger kan gennemføres
bedst muligt, navnlig med hensyn til procedurerne for tildeling af direkte
betalinger til landbrugere og de tilsvarende overførsler til udvikling af
landdistrikterne, bør der fastsættes nettolofter for hver medlemsstat, så
betalingerne til landbrugerne begrænses i overensstemmelse med nedsættelsen. For at tage hensyn til de særlige forhold vedrørende landbrugsstøtte,
der ydes i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 247/2006 af 30. januar
2006 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i EU's fjernområder[16] og Rådets forordning (EF) nr.
1405/2006 af 18. september 2006 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet
til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav og om ændring af forordning (EF)
nr. 1782/2003[17],
og for at tage hensyn til at disse direkte betalinger ikke er underlagt et
loft, bør nettoloftet for de berørte medlemsstater ikke omfatte disse direkte
betalinger. (17)
Det bør anføres, at de bestemmelser i denne
forordning, som kan få en medlemsstat til at gennemføre foranstaltninger, der
kan sidestilles med statsstøtte, ikke er omfattet af reglerne om statsstøtte,
fordi de pågældende bestemmelser også indeholder passende betingelser for
ydelse af støtte eller forudsætter, at Kommissionen vedtager sådanne
betingelser med henblik på at undgå konkurrenceforvridning. (18)
For at nå den fælles landbrugspolitiks mål skal de
fælles støtteordninger tilpasses udviklingen, om nødvendigt inden for korte
frister. Der skal derfor foretages en eventuel revision af
ordningerne, navnlig i lyset af den økonomiske udvikling eller
budgetsituationen, hvilket betyder, at modtagerne ikke kan regne med, at
støttebetingelserne forbliver uændrede. (19)
Landbrugerne i de medlemsstater, der tiltrådte EU
den 1. maj 2004 eller senere, modtager direkte betalinger via en
indfasningsordning, der er fastsat i deres respektive tiltrædelsesakter. For Bulgarien og Rumænien vil en sådan mekanisme stadig være i kraft i
2014 og 2015. Medlemsstaterne fik endvidere mulighed for at yde supplerende
nationale direkte betalinger. Muligheden for at yde sådanne betalinger bør
bibeholdes for Bulgarien og Rumænien, indtil de er fuldstændigt indfasede. (20)
Med henblik på at sikre en bedre fordeling af
støtten mellem landbrugsarealer i EU, herunder i de medlemsstater, der anvender
den generelle arealbetalingsordning, der er fastsat i forordning (EF) nr.
73/2009, bør en ny grundbetalingsordning erstatte enkeltbetalingsordningen, som
er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om
fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for
direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere[18], og som er fortsat i
forordning (EF) nr. 73/2009, som kombinerede de tidligere støtteordninger i én
fælles ordning med afkoblede direkte betalinger. Et sådant
skridt bør medføre udløbet af betalingsrettigheder, der er opnået i henhold til
disse forordninger, og tildeling af nye, som dog stadig skal baseres på
antallet af støtteberettigede hektar til rådighed for landbrugere i det første
år for gennemførelsen af ordningen. (21)
Som følge af den successive integration af
forskellige sektorer i enkeltbetalingsordningen og den deraf følgende
overgangsperiode, der ydes til landbrugerne, er det blevet stadig vanskeligere
at begrunde de store individuelle forskelle i hektarstøtten, der opstår på
grund af anvendelsen af historiske referencer. Direkte indkomststøtte
bør derfor fordeles mere ligeligt mellem medlemsstaterne ved at mindske
sammenkædningen med historiske referencer og inden for de generelle rammer for
EU's budget. For at sikre en mere ligelig fordeling af den direkte støtte og
samtidig tage hensyn til de forskelle, der stadig eksisterer i lønniveau og
råvareomkostninger, vil størrelsen af den direkte støtte pr. hektar gradvis
blive tilpasset. Alle medlemsstater med direkte betalinger på under 90 % af
gennemsnittet kommer til at dække en tredjedel af forskellen mellem deres
nuværende niveau og dette niveau. Denne konvergens vil forholdsmæssigt blive
finansieret af alle medlemsstater, hvis direkte betalinger ligger over
EU-gennemsnittet. Desuden bør alle betalingsrettigheder, der aktiveres i 2019 i
en medlemsstat eller i en region, have en ensartet enhedsværdi efter en
konvergens til denne værdi, som bør finde sted i overgangsperioden i lineære
trin. For at undgå drastiske økonomiske følger for landbrugere bør
medlemsstater, der har anvendt enkeltbetalingsordningen og navnlig den
historiske model, have mulighed for at tage historiske faktorer i betragtning
ved beregningen af værdien af betalingsrettigheder i det første år for
anvendelsen af den nye ordning. I debatten om den næste flerårige finansielle
ramme, der starter i 2021, bør målet om at opnå fuldstændig konvergens ved lige
fordeling af den direkte støtte i hele EU i den pågældende periode tages op. (22)
Erfaringen med anvendelsen af
enkeltbetalingsordningen viser, at nogle af dens vigtigste elementer bør
bibeholdes, herunder fastsættelsen af nationale lofter for at sikre, at den
samlede støtte ikke overstiger de nuværende budgetgrænser.
Medlemsstaterne bør også fortsat have en national reserve, der kan bruges til
at gøre det lettere for nye unge landbrugere at komme med i ordningen eller til
at tilgodese særlige behov i bestemte områder. Regler for overdragelse og
udnyttelse af betalingsrettigheder bør bevares, men forenkles, hvor det er
muligt. (23)
For at beskytte modtagernes rettigheder og for at afklare
særlige situationer, der kan opstå ved anvendelsen af grundbetalingsordningen, bør
Kommissionen have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i
overensstemmelse med artikel traktatens artikel 290 om vedtagelse af
regler om landbrugernes støtteberettigelse og adgang til
grundbetalingsordningen, herunder i tilfælde af arv og arveforskud, arv i
henhold til en forpagtningskontrakt, ændring af retlig status eller benævnelse
og bedriftssammenlægning eller –opdeling; vedtagelse af regler om beregning af
værdien og antallet af eller om forhøjelse af værdien af betalingsrettigheder i
forbindelse med tildeling af betalingsrettigheder, herunder muligheden for at
fastsætte en foreløbig værdi, et foreløbigt antal eller en foreløbig forhøjelse
af betalingsrettigheder, der tildeles på grundlag af landbrugerens ansøgning,
regler om betingelser for at fastsætte betalingsrettighedernes foreløbige og
endelige værdi og antal og bestemmelser om tilfælde, hvor en salgsaftale eller
forpagtningskontrakt kan have indflydelse på tildelingen af
betalingsrettigheder; om fastsættelse og beregning af
værdien og antallet af betalingsrettigheder fra den nationale reserve;
vedtagelse af regler om ændring af betalingsrettighedernes enhedsværdi, især i
forbindelse med rettighedsandele, og kriterier for tildeling af
betalingsrettigheder fra den nationale reserve til landbrugere, der ikke søgte
om støtte i 2011. (24)
For at sikre korrekt forvaltning af
betalingsrettigheder bør Kommissionen have beføjelse til at vedtage delegerede
retsakter i henhold til traktatens artikel 290 om regler om anmeldelse og
aktivering af betalingsrettigheder. (25)
Særlige foranstaltninger bør fortsat gælde for hamp,
for at sikre at ulovlige afgrøder ikke kan skjules mellem afgrøder, der er
berettigede til grundbetaling, og den fælles markedsordning for hamp dermed
påvirkes ugunstigt. Der bør derfor kun ydes betalinger for
arealer tilsået med hampesorter, der frembyder visse garantier med hensyn til
indhold af psykotrope stoffer. For at beskytte folkesundheden bør Kommissionen have
beføjelse til at vedtage retsakter i henhold til traktatens artikel 290
vedrørende regler om, at ydelsen af betalinger gøres betinget af, at der
anvendes certificeret frø af bestemte hampesorter, og at der indføres en
procedure for fastlæggelse af hampesorter og verifikation af deres indhold af
tetrahydrocannabinol. (26)
Et af målene for den nye landbrugspolitik er en
forbedring af de miljømæssige resultater gennem en komponent af de direkte
betalinger, som skal være grønnere, og som vil støtte landbrugsmetoder, der er
til gavn for klimaet og miljøet, i hele EU. Med henblik
herpå bør medlemsstaterne anvende en del af deres nationale lofter over direkte
betalinger til at yde en årlig betaling i tillæg til grundbetalingen til
obligatoriske driftsmetoder, som landbrugere skal benytte, og som først og
fremmest har fokus på klima- og miljøpolitiske mål. Disse metoder bør være
simple, generelle, årlige aktioner, der ikke er underlagt kontrakter, og som
går ud over krydsoverensstemmelse og er forbundet med landbruget, som f.eks.
afgrødediversificering, bevarelse af permanente græsarealer og miljømæssige
indsatsområder. Disse fremgangsmåders obligatoriske beskaffenhed bør også
vedrøre landbrugere, hvis bedrifter helt eller delvist er beliggende i
"Natura 2000"-områder, der er omfattet af Rådets direktiv 92/43/EØF
af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter[19] og Europa-Parlamentets og
Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle[20], eftersom disse driftsmetoder
er forenelige med disse direktivers mål. Landbrugere, som opfylder
betingelserne, jf. Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om
økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af
forordning (EØF) nr. 2092/91[21],
bør kunne få gavn af den "grønnere" komponent uden at opfylde
yderligere forpligtelser i betragtning af de anerkendte miljømæssige fordele
ved økologiske landbrugssystemer. Overholdes den grønnere komponent
ikke, medfører det sanktioner, jf. artikel 66 i forordning (EU) nr. […] [HZR]. (27)
For at sikre at de forpligtelser, der er fastlagt i
foranstaltningen "afgrødediversificering" anvendes på en
forholdsmæssig og ikke-diskriminerende måde og fører til miljømæssig merværdi, bør
Kommissionen have beføjelse til at vedtage retsakter i henhold til traktatens
artikel 290 om vedtagelse af definitionen af "afgrøde" og
bestemmelser vedrørende anvendelsen af foranstaltningen. (28)
For at sikre at arealer, der er udlagt som
permanente græsarealer, bevares som sådanne af landbrugerne, bør Kommissionen have
beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i henhold til traktatens
artikel 290 om regler om anvendelse af foranstaltningen. (29)
For at sikre en effektiv og sammenhængende
gennemførelse af de "miljømæssige indsatsområder" og under
hensyntagen til medlemsstaterne særlige forhold, bør Kommissionen have
beføjelse til at vedtage retsakter i henhold til traktatens artikel 290 om den
yderligere definition af andre typer miljømæssige indsatsområder, der kan tages
i betragtning, forudsat, at procentsatsen i nævnte foranstaltning overholdes. (30)
Med henblik på at fremme bæredygtig udvikling af
landbruget i områder med særlige naturbetingede begrænsninger bør
medlemsstaterne kunne benytte en del af deres nationale lofter over direkte
betalinger til at bevilge en årlig områdeafhængig betaling i tillæg til
grundbetalingen til alle, der driver landbrug i sådanne områder. En sådan betaling erstatter ikke støtte ydet under programmerne for
udvikling af landdistrikter og ydes ikke til landbrugere i områder, der er
udpeget i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september
2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske
Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)[22], men som ikke er udpeget i
henhold til artikel 46, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr.
[…] om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske
Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)[23] [RDR]. (31)
Unge landbrugeres iværksættelse og udvikling af nye
økonomiske aktiviteter i landbrugssektoren er finansielt udfordrende og udgør
et element, der bør tages i betragtning i forbindelse med fordelingen og
målretningen af direkte betalinger. Denne udvikling er af
afgørende betydning for konkurrenceevnen i EU's landbrugssektor, og derfor bør
der gennemføres en indkomststøtte til unge landbrugere, som indleder en
landbrugsaktivitet, med henblik på at lette de unge landbrugeres etablering og
den strukturelle tilpasning af deres bedrifter efter den første etablering. Medlemsstaterne
bør kunne anvende en del af deres nationale loft for direkte betalinger til at
bevilge en årlig områdeafhængig betaling i tillæg til grundbetalingen til unge
landbrugere. Betalingen bør kun udbetales i en periode på højst fem år, idet
den kun bør omfatte den indledende periode og ikke blive driftsstøtte. (32)
For at beskytte modtagernes rettigheder og for at
undgå forskelsbehandling bør Kommissionen have beføjelse til at vedtage
retsakter i henhold til traktatens artikel 290 vedrørende betingelserne
for en juridisk persons berettigelse til at modtage betaling til unge
landbrugere, herunder især anvendelsen af aldersgrænsen på en eller flere
fysiske personer, der udgør en juridisk person. (33)
Medlemsstaterne bør have mulighed for at benytte en
del af deres nationale lofter over direkte betalinger til koblet støtte i
bestemte sektorer i klart definerede tilfælde. De midler,
der kan anvendes til koblet støtte, bør begrænses til et passende niveau,
samtidig med at en sådan støtte tillades i medlemsstater eller bestemte
regioner, der står over for særlige situationer, hvor bestemte driftsformer
eller landbrugssektorer er særlig vigtige af økonomiske, miljømæssige og/eller
sociale årsager. Medlemsstaterne bør kunne anvende op til 5 % af deres
nationale lofter til denne støtte eller 10 %, hvis deres niveau af koblet
støtte oversteg 5 % i mindst et af årene i perioden 2010-2013. I behørigt
begrundede tilfælde, hvor visse følsomme behov i en region er påvist, og efter
godkendelse fra Kommissionen bør medlemsstaterne have mulighed for at anvende
mere end 10 % af deres nationale loft. Koblet støtte bør kun ydes i det omfang,
det er nødvendigt for at skabe et incitament til at bevare det nuværende
produktionsniveau i disse regioner. Denne støtte bør også være tilgængelig for
landbrugere, der den 31. december 2013 er i besiddelse af særlige
betalingsrettigheder tildelt i henhold til forordning (EF) nr. 1782/2003 og
forordning (EF) nr. 73/2009, og som ikke råder over støtteberettigede arealer,
der kan aktivere betalingsrettigheder. Med hensyn til godkendelse af frivillig
koblet støtte, der overstiger 10 % af det årlige nationale loft pr.
medlemsstat, bør Kommissionen have yderligere beføjelser til at vedtage
gennemførelsesretsakter uden at anvende forordning (EU) nr. 182/2011. (34)
For at sikre effektiv og målrettet
anvendelse af EU-midlerne og for at undgå dobbelt finansiering under andre
lignende støtteinstrumenter bør Kommissionen have beføjelse til at vedtage
retsakter i henhold til traktatens artikel 290 om vedtagelse af bestemmelser om
betingelserne for at yde frivillig koblet støtte og denne støttes
overensstemmelse med andre EU‑foranstaltninger samt om kumulering af støtte. (35)
Hvad angår støtte til bomuldssektoren, var det i
henhold til forordning (EF) nr. 73/2009 nødvendigt, at en del af den fortsat
var knyttet til dyrkningen af bomuld gennem en afgrødespecifik betaling pr.
støtteberettiget hektar, for at undgå risikoen for produktionsforstyrrelser i
de bomuldsproducerende regioner, på baggrund af alle faktorer, som påvirker dette
valg. Dette bør fastholdes i overensstemmelse med målene i
protokol nr. 4 om bomuld, der er knyttet til tiltrædelsesakten af 1979 som
bilag. (36)
For at gøre det muligt at anvende den
afgrødespecifikke betaling for bomuld bør Kommissionen have beføjelse til at
vedtage retsakter i henhold til traktatens artikel 290 om vedtagelse af regler
og betingelser for godkendelse af arealer og sorter til den afgrødespecifikke
betaling for bomuld samt fastsættelse af vilkår for bevilling af specifik
betaling, betingelser for støtteberettigelse og dyrkningspraksis, kriterier for
godkendelse af brancheorganisationer, producenternes forpligtelser og regler,
der gælder, hvis en godkendt brancheorganisation ikke overholder disse
kriterier. (37)
I henhold til kapitel 2 i forordning (EF) nr.
637/2008 af 23. juni 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 og om
fastlæggelse af nationale omstruktureringsprogrammer for bomuldssektoren[24] forelægger hver
bomuldsproducerende medlemsstat hvert fjerde år og første gang senest den 1.
januar 2009 Kommissionen et udkast til et fireårigt omstruktureringsprogram
eller forelægger senest den 31. december 2009 Kommissionen et enkelt udkast til
et ændret omstruktureringsprogram for en periode på otte år. Erfaringen viser,
at bomuldssektoren bedre kunne omstruktureres gennem andre foranstaltninger,
herunder foranstaltninger under programmerne for udvikling af landdistrikterne,
som finansieres under forordning (EU) nr. […] [RDR], hvilket også vil forbedre
mulighederne for koordinering med foranstaltninger inden for andre sektorer.
Erhvervede rettigheder og berettigede forventninger hos bedrifter, der allerede
deltager i omstruktureringsprogrammer, bør dog respekteres. Alle igangværende
programmer på fire eller otte år bør derfor fortsættes indtil deres udløb. Ved udgangen af denne periode bør programmerne dog ophøre. De midler,
der er til rådighed fra de fireårige programmer, bør derefter integreres i de
tilgængelige EU-midler til udvikling af landdistrikterne fra og med 2014. De
midler, der er tilgængelige efter udløbet af de otteårige programmer, kan ikke
anvendes i programmer til udvikling af landdistrikterne i 2018 som følge af
programmeringsperioden og kan derfor med fordel overføres til støtteordninger
under denne forordning, jf. andet afsnit af artikel 5, stk. 2, i
forordning (EF) nr. 637/2008. Forordning (EF) nr. 637/2008 vil derfor være
forældet fra den 1. januar 2014 eller den 1. januar 2018, for så vidt angår
medlemsstater med henholdsvis fire- eller otteårige programmer. Forordning (EF)
nr. 637/2008 bør derfor ophæves. (38)
Der bør indføres en enkel og særlig ordning for
disse landbrugere med det formål at mindske de administrative omkostninger til
forvaltning og kontrol af direkte støtte. Til dette formål
bør der gennemføres en fast betaling, som erstatter alle direkte betalinger. Der
bør indføres regler, som kan sikre en betydelig forenkling af procedurerne ved
bl.a. at lempe forpligtelserne for små landbrugere, som f.eks. i forbindelse
med ansøgning om støtte, landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og
miljøet, krydsoverensstemmelse og kontrol i henhold til forordning (EU) nr. […]
[HZR], uden at det forringer muligheden for at opfylde reformens overordnede
mål, idet EU‑lovgivningen omhandlet i bilag II til forordning (EU) nr. […] [HZR]
finder anvendelse på mindre landbrugere. Formålet med ordningen er at støtte
mindre bedrifters eksisterende landbrugsstruktur i EU uden at bremse
udviklingen af mere konkurrencedygtige strukturer. Adgang til ordningen bør
derfor begrænses til eksisterende bedrifter. (39)
For at beskytte landbrugernes rettigheder bør
Kommissionen have beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i henhold til
traktatens artikel 290 om regler for så vidt angår betingelser for
deltagelse i ordningen, hvis den deltagende landbrugers situation ændrer sig. (40)
Af forenklingshensyn og for at tage højde for de
særlige forhold, der gør sig gældende i regionerne i den yderste periferi, bør
direkte betalinger i disse regioner forvaltes inden for rammerne af de
støtteprogrammer, som er indført ved forordning (EF) nr. 247/2006. Denne forordnings bestemmelser vedrørende grundbetalingsordningen og
de supplerende betalinger samt koblet støtte bør derfor ikke gælde for disse
regioner. (41)
Medlemsstaterne skal indgive meddelelser med
henblik på at gennemføre denne forordning samt overvåge, analysere og forvalte
direkte betalinger. For at sikre den rette anvendelse af bestemmelserne i denne
forordning bør Kommissionen have beføjelse til at vedtage retsakter i henhold
til traktatens artikel 290 om vedtagelse af de nødvendige foranstaltninger
vedrørende medlemsstaternes meddelelser eller med henblik på kontrol,
overvågning, evaluering og revision af direkte betalinger, gennemførelse af
internationale aftaler, herunder indberetningspligt i henhold til disse aftaler,
og fastsættelse af typen og karakteren af de oplysninger, der skal indberettes,
indberetningsmetoder og adgang til oplysninger eller informationssystemer samt
betingelser for og midler til offentliggørelse af oplysningerne. (42)
EU‑lovgivningen om beskyttelsen af fysiske personer
i forbindelse med behandlingen af personoplysninger og om fri udveksling af
sådanne oplysninger, især Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af
24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med
behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger[25] og Europa-Parlamentets og
Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af
fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i
fællesskabsinstitutionerne og ‑organerne og om fri udveksling af sådanne
oplysninger[26]
finder anvendelse. (43)
For at styrke deres politik for udvikling af
landdistrikter bør medlemsstaterne have mulighed for at overføre midler fra det
direkte betalingsloft til støtte til landudvikling. Medlemsstater,
hvis niveau for direkte støtte er under 90 % af EU's gennemsnitlige
støtteniveau, bør også have mulighed for at overføre midler fra støtten til
landudvikling til det direkte betalingsloft. Sådanne valg træffes én gang,
inden for bestemte grænser og for hele denne forordnings anvendelsesperiode. (44)
For at sikre en gnidningsløs overgang fra den
ordning, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 73/2009, til bestemmelserne i
denne forordning bør Kommissionen have beføjelse til at vedtage retsakter i
henhold til traktatens artikel 290 vedrørende de foranstaltninger, der er
nødvendige for at beskytte landbrugernes erhvervede rettigheder og berettigede
forventninger. VEDTAGET DENNE FORORDNING: INDHOLDSFORTEGNELSE BEGRUNDELSE......................................................................................................................... 2 1........... BAGGRUND FOR FORSLAGET................................................................................ 2 2........... RESULTATER AF HØRINGEN AF DE
INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE 5 3........... FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD...................................................................... 7 4........... BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER..................................................................... 9 EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om
fastsættelse af regler for direkte betalinger til landbrugere under
støtteordninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik..................... 10 AFSNIT I ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER.................................................. 23 AFSNIT II ALMINDELIGE BESTEMMELSER OM DIREKTE
BETALINGER..................... 25 KAPITEL 1 Fælles regler for direkte betalinger........................................................................... 26 KAPITEL 2 Bestemmelser for Bulgarien og Rumænien................................................................ 30 AFSNIT III GRUNDBETALINGSORDNINGEN OG HERMED
FORBUNDNE BETALINGER 31 KAPITEL 1 Grundbetalingsordningen......................................................................................... 31 Afdeling 1 Oprettelse af grundbetalingsordningen......................................................................... 31 Afdeling 2 Den nationale reserve................................................................................................. 34 Afdeling 3 Gennemførelse af grundbetalingsordningen.................................................................. 36 KAPITEL 2 Betaling for landbrugsmetoder, der er
til gavn for klimaet og miljøet.......................... 39 KAPITEL 3 Betaling for områder med naturlige
begrænsninger.................................................... 41 KAPITEL 4 Betalinger til unge landbrugere................................................................................. 43 AFSNIT IV KOBLET STØTTE................................................................................................ 44 KAPITEL 1 Frivillig koblet støtte................................................................................................ 44 KAPITEL 2 Afgrødespecifik betaling for bomuld........................................................................ 47 AFSNIT V Ordning for mindre landbrugere................................................................................ 50 AFSNIT VI nationale omstruktureringsprogrammer
for bomuldssektoren..................................... 52 AFSNIT VII AFSLUTTENDE BESTEMMELSER................................................................... 53 KAPITEL 1 Meddelelser og nødsituationer................................................................................. 53 KAPITEL 2 Delegerede beføjelser og
gennemførelsesbestemmelser............................................ 54 KAPITEL 3 Overgangsbestemmelser og afsluttende
bestemmelser.............................................. 55 BILAG I Støtteordninger............................................................................................................ 57 BILAG II De nationale lofter, der er
omhandlet i artikel 6............................................................ 58 BILAG III Nettolofter omhandlet i artikel 7................................................................................. 59 BILAG IV Koefficienter, der skal anvendes i
henhold til artikel 10, stk. 1..................................... 60 BILAG V Finansielle bestemmelser vedrørende
Bulgarien og Rumænien, der er omhandlet i artikel 16 og 17 61 BILAG VI Gennemsnitlig størrelse af
landbrugsbedrifter i henhold til artikel 36, stk. 5................... 62 BILAG VII SAMMENLIGNINGSTABEL................................................................................ 63 FINANSIERINGSOVERSIGT.................................................................................................. 71 AFSNIT I
ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER Artikel 1 Anvendelsesområde Ved denne forordning fastsættes: a) fælles regler
for betalinger ydet direkte til landbrugerne i henhold til en af de
støtteordninger, der er anført i bilag I (i det følgende benævnt "direkte
betalinger") b) særlige regler om: i) en grundbetaling
til landbrugere (i det følgende benævnt "grundbetalingsordningen") ii) en betaling til
landbrugere, der benytter landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og
miljøet iii) en frivillig
betaling til landbrugere i områder med naturbetingede begrænsninger iv) en betaling til
unge landbrugere, der indleder en landbrugsaktivitet v) en frivillig ordning
for koblet støtte vi) en afgrødespecifik
betaling for bomuld vii) en forenklet
ordning for små landmænd viii) en ramme, som giver
Bulgarien og Rumænien mulighed for at supplere de direkte betalinger. Artikel 2 Ændring
af bilag I Kommissionen
tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med
artikel 55 med henblik på ændring af listen over støtteordninger i bilag I. Artikel 3 Anvendelse
i regionerne i den yderste periferi og på de mindre øer i Det Ægæiske Hav Artikel 11 finder ikke anvendelse på
regionerne i den yderste periferi som defineret i traktatens artikel 349
og på direkte betalinger ydet til de mindre øer i Det Ægæiske Hav i
overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1405/2006. Afsnit III, IV og
V finder ikke anvendelse på regionerne i den yderste periferi. Artikel 4 Definitioner 1. I denne forordning forstås
ved: a) "landbruger":
en fysisk eller juridisk person eller en sammenslutning af fysiske eller
juridiske personer – uanset hvilken retlig status sammenslutningen og dens medlemmer
har i henhold til national ret – hvis bedrift befinder sig på EU's område som
defineret i artikel 52 i traktaten om Den Europæiske Union samt
artikel 349 og 355 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og
som udøver landbrugsaktivitet b) "bedrift":
alle de produktionsenheder, som landbrugeren driver, og som befinder sig på en
og samme medlemsstats område c) "landbrugsaktivitet": –
avl eller dyrkning af landbrugsprodukter, herunder
høst, malkning, opdræt af husdyr og hold af husdyr til landbrugsformål –
bevarelse af landbrugsarealet i en stand, der gør
det passende til græsning eller dyrkning uden særlige forberedende
foranstaltninger ud over brug af traditionelle landbrugsmetoder og –maskiner
eller –
minimumsaktiviteter, der fastsættes af medlemsstaterne,
på landbrugsarealer, der naturligt holdes i en stand, der er egnet til græsning
eller produktion d) "landbrugsprodukter":
de produkter, som er anført på listen i bilag I til traktaten, med undtagelse
af fiskevarer, samt bomuld e) "landbrugsareal":
areal, der er udlagt som agerjord, permanent græsareal eller areal med
permanente afgrøder. f) "agerjord":
arealer, der dyrkes med henblik på produktion af afgrøder, eller arealer, der
er til rådighed for produktion af afgrøder, men som ligger brak, herunder
arealer, der er udtaget i henhold til artikel 22, 23 og 24 i forordning (EF)
1257/1999, artikel 39 i forordning (EF) nr. 1698/2005 og artikel 29 i
forordning (EU) […] [RDR], uanset om arealerne er arealer i væksthuse og under
fast eller mobilt overdække g) "permanente
afgrøder": afgrøder uden for omdriften, bortset fra permanente
græsarealer, som dyrkes på arealerne i fem år eller længere og giver udbytte i
flere år, herunder planteskoler og lavskov med kort omdriftstid h) "permanente
græsarealer": arealer, der anvendes til dyrkning af græs eller andet
grøntfoder, hvad enten der er tale om naturlige (selvsåede) eller dyrkede
(tilsåede) arealer, og som er holdt uden for bedriftens omdrift i fem år eller
længere; det kan omfatte andre sorter, der er egnet til græsning, forudsat at
der fortsat er mest græs og andet grøntfoder i) "græs og
andet grøntfoder": alle urteagtige planter, der traditionelt forekommer på
naturlige græsarealer eller normalt inkluderes i blandinger af frø til
græsarealer eller enge i medlemsstaten (uanset om de anvendes til græssende dyr
eller ej) (j) "planteskoler":
følgende arealer med unge træagtige planter på friland, der er beregnet til
udplantning: –
vinplanteskoler og vinplanteskoler for podestammer –
planteskoler for frugter og bær –
planteskoler for prydplanter –
skovplanteskoler (ekskl. planteskoler, der drives i
skov til dækning af bedriftens eget forbrug) –
træer og buske til tilplantning af haver, parker,
vejkanter og skråninger (f.eks. planter til hække, rosenbuske og andre prydbuske,
prydnåletræer) samt podestammer og unge planter heraf. k) "lavskov
med kort omdriftstid": arealer udlagt med sorter henhørende under KN-kode
06029041, som skal defineres af medlemsstater, som består af træagtige,
flerårige afgrøder, hvis rodnet eller stubbe forbliver i jorden efter høst, og
hvorfra der vokser nye skud det følgende år, og hvis maksimale omdriftstid
medlemsstaterne fastsætter. 2. Kommissionen tillægges
beføjelser til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 55 om: a) fastsættelse af
yderligere definitioner om adgang til støtte under denne forordning b) fastsættelse af
rammerne for de af medlemsstaterne definerede minimumsaktiviteter, der skal
foretages på landbrugsarealer, der naturligt holdes i en stand egnet til
græsning eller produktion c) fastsættelse af de
kriterier, som landbrugerne skal opfylde for at overholde forpligtelsen til at
bevare et landbrugsareal i en stand, der gør det egnet til græsning eller
dyrkning, jf. stk. 1, litra c) d) fastsættelse af
kriterierne om, hvilken type græs eller andet grøntfoder, der overvejende skal
findes på permanente græsarealer, jf. stk. 1, litra h). AFSNIT II
ALMINDELIGE BESTEMMELSER OM DIREKTE BETALINGER KAPITEL 1
Fælles regler for direkte betalinger Artikel 5 Finansiering
af direkte betalinger De støtteordninger, der er anført i
bilag I til denne forordning, finansieres i henhold til artikel 4,
stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. […] [HZR]. Artikel 6 Nationale
lofter 1. For hver medlemsstat og for
hvert år fastlægges det nationale loft, der omfatter summen af alle tildelte
betalingsrettigheder, den nationale reserve og de lofter, der fastsættes i
overensstemmelse med artikel 33, 35, 37 og 39, som angivet i
bilag II. 2. For at tage hensyn til
udviklingen i de samlede maksimale beløb for direkte betalinger, der kan ydes,
herunder som følge af medlemsstaternes afgørelser i henhold til artikel 14,
tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i
overensstemmelse med artikel 55 med henblik på at gennemgå de nationale
lofter, der er fastsat i bilag II. Artikel 7 Nettolofter 1. Medmindre andet følger af
artikel 8, må de samlede direkte betalinger, der kan ydes i en medlemsstat
i henhold til afsnit III, IV og V i et kalenderår, efter anvendelse af
artikel 11, ikke overstige de lofter, der er fastsat i bilag III til
denne forordning. For at undgå at de samlede direkte betalinger
overstiger de lofter, der er fastsat i bilag III, foretager
medlemsstaterne en lineær nedsættelse af beløbene af de direkte betalinger med
undtagelse af de direkte betalinger, der ydes i henhold til forordning (EF) nr.
247/2006 og forordning (EF) nr. 1405/2006. 2. For hver medlemsstat og for
hvert år stilles resultatet af den anslåede nedsættelse i artikel 11, som
afspejles i forskellen mellem de nationale lofter, der er anført i
bilag II, plus det beløb, der er til rådighed i henhold til
artikel 44, og de nettolofter, der er fastsat i bilag III, til
rådighed som EU‑støtte til foranstaltninger inden for rammerne af udvikling af
landdistrikterne, som ifølge forordning (EU) nr. [RDR] finansieres med midler
fra ELFUL. 3. Kommissionen tillægges
beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel
55 med henblik på gennemgang af listen over støtteordninger i bilag III. Artikel 8 Finansiel
disciplin 1. Tilpasningssatsen, der er
fastsat i henhold til artikel 25 i forordning (EU) nr. […] (HZR), finder
kun anvendelse på direkte betalinger på over 5 000 EUR, som ydes til
landbrugere i det pågældende kalenderår. 2. Som led i den gradvise
indførelse af direkte betalinger, jf. artikel 16, finder denne artikels
stk. 1 anvendelse på Bulgarien og Rumænien fra den 1. januar 2016. 3. Kommissionen tillægges
beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med
artikel 55 vedrørende bestemmelser om grundlaget for beregning af
nedsættelser, som medlemsstaterne skal anvende over for landbrugerne i henhold
til denne artikels stk. 1 og 2. Artikel 9 Aktiv
landbruger 1. Der ydes ikke direkte betalinger
til fysiske eller juridiske personer eller til sammenslutninger af fysiske
eller juridiske personer, hvis: a) det
årlige beløb til direkte betalinger udgør under 5 % af de samlede
indtægter fra alle ikke-landbrugsaktiviteter i det seneste regnskabsår eller b) deres
landbrugsarealer holdes overvejende naturligt i en stand, der gør dem egnet til
græsning eller dyrkning, og de på disse arealer ikke udfører
minimumsaktiviteterne fastsat af medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel
4, stk. 1, litra c). 2. Stk. 1 finder ikke anvendelse på
landbrugere, der modtog under 5 000 EUR i direkte betalinger for det
foregående år. 3. Kommissionen tillægges beføjelser
til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 55 om: a) kriterier
for fastsættelse af direkte betalinger, jf. artikel 1 og 2, især i det første
år for tildeling af betalingsrettigheder, hvis værdien af
betalingsrettighederne endnu ikke er endeligt fastsat samt for nye landbrugere b) undtagelser
fra bestemmelsen om, at indtægterne i det seneste regnskabsår anvendes, hvis sådanne
tal ikke foreligger og c) kriterier
for fastsættelse af, hvornår en landbrugers landbrugsareal anses for
overvejende at være holdt naturlig i en stand egnet til græsning eller
dyrkning. Artikel 10 Minimumskrav
for at modtage direkte betalinger 1. Medlemsstaterne kan beslutte
ikke at yde direkte betalinger til en landbruger, hvis: a) de samlede direkte
betalinger, der ansøges om, eller som bevilges, inden nedsættelserne og
udelukkelserne i artikel 66 i forordning (EU) nr. […] [HZR] træder i kraft,
i et givet kalenderår er under 100 EUR b) det
støtteberettigede areal på den bedrift, hvortil der er ansøgt om eller bevilget
direkte betalinger, inden nedsættelserne og udelukkelserne i artikel 66 i
forordning (EU) nr. […] [HZR] træder i kraft, er mindre end 1 hektar. Medlemsstaterne kan for at tage hensyn til deres
landbrugsøkonomis struktur justere tærsklerne i litra a) og b) inden for
begrænsningerne i bilag IV. 2. Hvis landbrugere, der
modtager dyrerelateret koblet støtte, jf. afsnit IV, har færre hektar end den
tærskel, medlemsstaten har valgt med henblik på anvendelsen af stk. 1,
litra b), anvender medlemsstaten også stk. 1, litra a). 3. De pågældende medlemsstater
kan beslutte ikke at anvende stk. 1 i regionerne i den yderste periferi og på
de mindre øer i Det Ægæiske Hav. 4. For perioden 2014 og 2015
beregnes det beløb, der ansøges om, eller som ydes, jf. stk. 1, i
Bulgarien og Rumænien på grundlag af det beløb, der er anført i bilag V.A
for det pågældende år. Artikel 11 Gradvis
reduktion og nedsættelse af betalingen 1. De direkte betalinger, der
ydes til landbrugere i henhold til denne forordning i et givet kalenderår,
nedsættes som følger: –
med 20 % for rater fra 150 000 EUR til
200 000 EUR –
med 40 % for rater fra 200 000 EUR til
150 000 EUR –
med 70 % for rater fra 250 000 EUR til
300 000 EUR –
med 100 % for rater over
300 000 EUR. 2. Det beløb, der er omhandlet i
stk. 1, beregnes ved at trække lønninger, som landbrugeren i realiteten
har betalt og opgivet i det foregående år, inkl. skatter og arbejdsmarkedsbidrag,
fra det samlede beløb for de direkte betalinger, som landbrugeren havde ret
til, uden hensyntagen til de betalinger, der skal ydes i henhold til denne
forordnings afsnit III, kapitel 2. 3. Medlemsstaterne sikrer, at
der ikke ydes betaling til landbrugere, for hvilke det er fastslået, at de fra
datoen for offentliggørelsen af Kommissionens forslag til forordning kunstigt
har skabt betingelser for at undgå virkningerne af denne artikel. Artikel 12 Flere
ansøgninger Det areal, der svarer til det antal
støtteberettigede hektar, som en landbruger har indgivet en ansøgning om
grundbetaling for i henhold til kapitel 1 i afsnit III, kan være omfattet
af en ansøgning om enhver anden direkte betaling og enhver anden form for
støtte, der ikke er omfattet af denne forordning, medmindre andet er fastsat i
denne forordning. Artikel 13 Statsstøtte Uanset artikel 146, stk. 1, i forordning
[fusionsmarkedsordningsforordningen], finder artikel 107, 108 og 109 i
traktaten ikke anvendelse på betalinger, som medlemsstaterne foretager i
henhold til og i overensstemmelse med denne forordning. Artikel 14 Fleksibilitet
mellem søjlerne 1. Medlemsstaterne kan inden
den 1. august 2013 beslutte at stille op mod 5 % af deres
årlige nationale lofter for kalenderårene 2014-2019, jf. bilag II til denne
forordning, til rådighed som supplerende støtte til foranstaltninger inden for
rammerne af landdistriktsprogrammer, som ifølge forordning (EU) nr. […] [RDR]
finansieres med midler fra ELFUL. Som følge deraf er det tilsvarende beløb ikke
længere til rådighed til at yde direkte betalinger. Denne beslutning anmeldes
til Kommissionen inden den dato, der er nævnt i dette stykke. Procentsatsen, der oplyses i
stk. 2, bør være den samme for årene i stk. 1. 2. Inden
den 1. august 2013 kan Bulgarien, Estland, Finland, Letland,
Litauen, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Spanien, Sverige og Det Forenede
Kongerige i henhold til denne forordning beslutte at stille op til 5 % af
beløbet til rådighed for støtte til foranstaltninger inden for rammerne af
landdistriktsprogrammer, som ifølge forordning (EU) nr. […] [RDR] finansieres
med midler fra ELFUL i perioden 2015-2020, som fastsat i forordning (EU) nr.
[…] [RDR]. Som følge deraf er det tilsvarende beløb ikke længere til rådighed
til støtteforanstaltninger inden for rammerne af landdistriktsprogrammerne. Denne
beslutning anmeldes til Kommissionen inden den dato, der er nævnt i dette stykke. Procentsatsen,
der oplyses i stk. 2, bør være den samme for årene i første afsnit i stk. 1. Artikel 15 Revision De støtteordninger, der er nævnt i
bilag I, anvendes uden at foregribe en eventuel revision, der til enhver
tid kan foretages på baggrund af den økonomiske udvikling og budgetsituationen. KAPITEL 2
Bestemmelser for Bulgarien og Rumænien Artikel 16 Gradvis
indførelse af direkte betalinger I Bulgarien og Rumænien fastlægges de
nationale lofter for betalinger, jf. artikel 33, 35, 37, 39 og 51 i 2014
og 2015 på grundlag af de beløb, der er anført i bilag V.A. Artikel 17 Supplerende
nationale direkte betalinger og direkte betalinger 1. I 2014 og 2015 kan Bulgarien
og Rumænien anvende nationale direkte betalinger med henblik på at supplere
betalinger, der ydes under grundbetalingsordningen, jf. kapitel 1 i afsnit
III, og i Bulgariens tilfælde også med henblik på at supplere betalinger, der
ydes i forbindelse med den afgrødespecifikke betaling for bomuld, jf.
kapitel 2 i afsnit IV. 2. Det samlede beløb for
nationale direkte betalinger, der ydes som supplement til
grundbetalingsordningen i 2014 og 2015, må ikke overstige de beløb, der er
anført i bilag V.B for hvert af disse år. 3. For Bulgarien må det samlede
beløb for nationale direkte betalinger, der ydes som supplement til den
afgrødespecifikke betaling for bomuld, ikke overstige det beløb, der er anført i
bilag V.C for hvert af de år, der er omhandlet i det pågældende bilag. 4. Supplerende nationale direkte
betalinger ydes efter objektive kriterier og på en sådan måde, så der sikres
ligebehandling af landbrugerne, og så markeds- og konkurrenceforvridning undgås. AFSNIT III
GRUNDBETALINGSORDNINGEN OG HERMED FORBUNDNE BETALINGER KAPITEL 1
Grundbetalingsordningen Afdeling 1
Oprettelse af grundbetalingsordningen Artikel 18 Betalingsrettigheder 1. Støtte under
grundbetalingsordningen stilles til rådighed for landbrugere, hvis de i henhold
til denne forordning opnår betalingsrettigheder ved første tildeling i henhold
til artikel 21, fra den nationale reserve i henhold til artikel 23
eller ved overførsel i henhold til artikel 27. 2. Betalingsrettigheder, der er
opnået under enkeltbetalingsordningen i henhold til forordning (EF) nr.
1782/2003 og forordning (EF) nr. 73/2009, udløber den 31. december 2013. Artikel 19 Loft
for grundbetalingsordningen 1. Kommissionen fastlægger ved
hjælp af gennemførelsesretsakter det årlige nationale loft for
grundbetalingsordningen ved at trække de årlige beløb, der fastsættes i henhold
til artikel 33, 35, 37 og 39, fra det årlige nationale loft, der er anført
i bilag II. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren
i artikel 56, stk. 2. 2. Summen af alle tildelte
betalingsrettigheder og den nationale reserve skal for hver medlemsstat og
hvert år svare til det respektive nationale loft, der fastsættes af
Kommissionen i henhold til stk. 1. 3. Hvis det loft, som
Kommissionen har fastsat i henhold til stk. 1, ændres i forhold til det
foregående år, foretager en medlemsstat en lineær nedsættelse eller forhøjelse
af summen af alle betalingsrettigheder for at sikre overensstemmelse med
stk. 2. Artikel 20 Regional
fordeling af de nationale lofter 1. Medlemsstaterne kan før den
1. august 2013 beslutte at anvende grundbetalingsordningen på
regionalt plan. De definerer i så fald regionerne efter objektive og
ikke-diskriminerende kriterier, som f.eks. deres agronomiske og økonomiske
karakteristika samt deres regionale landbrugspotentiale, eller deres
institutionelle eller administrative struktur. 2. Medlemsstaterne fordeler det
nationale loft, jf. artikel 19, stk. 1, mellem regionerne efter
objektive og ikke-diskriminerende kriterier. 3. Medlemsstaterne kan beslutte,
at de regionale lofter skal være underlagt årlige gradvise ændringer i
overensstemmelse med forudfastsatte årlige etaper og efter objektive og
ikke-diskriminerende kriterier, såsom landbrugspotentialet eller miljøkriterier. 4. I det omfang, det er
nødvendigt for at overholde de gældende regionale lofter, der er fastsat i
henhold til stk. 2 eller 3, foretager medlemsstaterne en lineær
nedsættelse eller forøgelse af værdien af betalingsrettighederne i hver af de
pågældende regioner. 5. Medlemsstaterne underretter
Kommissionen inden den 1. august 2013 om deres beslutning, jf.
artikel 1, og om foranstaltninger vedrørende anvendelse af stk. 2 og 3. Artikel 21 Første
tildeling af betalingsrettigheder 1. I henhold til artikel 2
tildeles landbrugere kun betalingsrettigheder, hvis de ansøger om tildeling
heraf under grundbetalingsordningen inden den 15. maj 2014, med
undtagelse af force majeure og usædvanlige omstændigheder. 2. Landbrugere, der i 2011
aktiverede mindst en betalingsrettighed under enkeltbetalingsordningen eller
søgte om støtte under den generelle arealbetalingsordning, begge i
overensstemmelse med forordning (EF) nr. 73/2009, modtager
betalingsrettighederne under enkeltbetalingsordningens første år, forudsat at
de er berettiget til at modtage direkte betalinger i henholde til artikel 9. Uanset første afsnit
modtager landbrugere betalingsrettigheder i grundbetalingsordningens første år,
forudsat at de er berettiget til at modtage direkte betalinger i overensstemmelse
med artikel 9, og forudsat at de i 2011: a) ikke
aktiverede nogen rettigheder under enkeltbetalingsordningen, men udelukkende
producerede frugt, grøntsager og/eller udelukkende dyrkede vin b) under
den generelle arealbetalingsordning ikke ansøgte om støtte og kun var i
besiddelse af landbrugsarealer, der ikke var holdt i god landbrugsmæssig stand
den 30. juni 2003 i henhold til artikel 124, stk. 1, i forordning
(EF) nr. 73/2009. Medmindre der er
tale om force majeure eller usædvanlige omstændigheder, er antallet af
betalingsrettigheder pr. landbruger lig med antallet af støtteberettigede hektar, jf. artikel 25,
stk. 2, som landbrugeren anmelder for 2014 i henhold til artikel 26,
stk. 1. 3. Ved salg eller forpagtning af
bedriften eller en del af denne kan fysiske eller juridiske personer, der
opfylder stk. 2, ved kontrakt undertegnet inden den 15. maj 2014
overføre rettighederne til at modtage betalingsrettigheder som omhandlet i stk.
1 til én landbruger, forudsat at sidstnævnte opfylder betingelserne i artikel
9. 4. Kommissionen vedtager ved
hjælp af gennemførelsesretsakter bestemmelser om ansøgninger om tildeling af
betalingsrettigheder, der indgives i året for tildeling af
betalingsrettigheder, såfremt disse betalingsrettigheder endnu ikke kan fastlægges
endeligt, og såfremt denne tildeling er berørt af usædvanlige omstændigheder. Disse
gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 56,
stk. 2. Artikel 22 Værdien
af betalingsrettigheder og konvergens 1. For hvert relevant år
beregnes enhedsværdien for betalingsrettighederne ved at dividere det nationale
eller regionale loft fastsat i henhold til artikel 19 eller 20 efter
anvendelse af den lineære nedsættelse i henhold til artikel 23,
stk. 1, med antallet af betalingsrettigheder tildelt på nationalt eller
regionalt plan for 2014 i henhold til artikel 21, stk. 2. 2. Medlemsstater, som anvendte
enkeltbetalingsordningen, jf. forordning (EF) nr. 73/2009, kan begrænse
beregningen af enhedsværdien for betalingsrettigheder, der er omhandlet i
stk. 1, til et beløb, der svarer til mindst 40 % af det nationale
eller regionale loft fastsat i henhold til artikel 19 eller 20 efter
anvendelse af den lineære nedsættelse i henhold til artikel 23,
stk. 1. 3. Medlemsstater, der benytter
muligheden i stk. 2, bruger den del af loftet, der er tilbage efter
anvendelsen af det pågældende stykke, til at forhøje værdien af
betalingsrettighederne, hvis summen af betalingsrettigheder under
grundbetalingsordningen beregnet i henhold til stk. 2 er lavere end den
sum af betalingsrettigheder, herunder særlige rettigheder, landbrugeren var i
besiddelse af den 31. december 2013 under enkeltbetalingsordningen i henhold
til forordning (EF) nr. 73/2009. Til det formål forhøjes den nationale eller
regionale enhedsværdi for hver af den pågældende landbrugers
betalingsrettigheder med en andel af forskellen mellem summen af
betalingsrettigheder under grundbetalingsordningen beregnet i henhold til
stk. 2 og summen af betalingsrettigheder, herunder særlige rettigheder, landbrugeren
var i besiddelse af den 31. december 2013 under enkeltbetalingsordningen i
henhold til forordning (EF) nr. 73/2009. Ved beregningen af forhøjelsen kan en medlemsstat
også tage hensyn til støtte, der ydes i kalenderåret 2013 i henhold til artikel 52,
artikel 53, stk. 1, og artikel 68, stk. 1, litra b), i
forordning (EF) nr. 73/2009, hvis medlemsstaten ikke har besluttet at anvende
frivillig koblet støtte i henhold til afsnit IV i denne forordning på de
relevante sektorer. Ved "en landbruger, der anses for at eje
betalingsrettigheder", forstås i første afsnit en landbruger, der ejer
betalingsrettigheder den 31. december 2013, og som har fået tildelt eller
endeligt overdraget betalingsrettigheder inden denne dato.
4. Ved anvendelsen af
stk. 3 kan en medlemsstat på grundlag af objektive kriterier i tilfælde af
salg, overdragelse eller hel eller delvis udløb af en forpagtning af
landbrugsarealer efter den dato, der er fastsat i henhold til artikel 35 i
forordning (EF) nr. 73/2009, og før den dato, der er fastsat i henhold til
artikel 26 i denne forordning, fastsætte, at forhøjelsen eller en del af
forhøjelsen af værdien af betalingsrettigheder, der skulle tildeles den
pågældende landbruger, skal tilbageføres til den nationale reserve, hvis forhøjelsen
ville føre til en uventet fortjeneste for den pågældende landbruger. Disse objektive kriterier fastsættes på en måde,
så der sikres ligebehandling af landbrugerne, og så markeds- og
konkurrenceforvridning undgås, og omfatter mindst følgende: a) en minimumsvarighed
af forpagtningen b) den andel af de
modtagne betalinger, der tilbageføres til den nationale reserve. 5. Senest fra ansøgningsår 2019
skal alle betalingsrettigheder i en medlemsstat eller, ved anvendelse af
artikel 20, den berørte region have ensartet enhedsværdi. 6. Ved anvendelsen af
stk. 2 og 3 tilstræber medlemsstaterne i overensstemmelse med de generelle
principper for EU-retten at tilnærme værdien af betalingsrettighederne på
nationalt eller regionalt plan. Med henblik herpå fastsætter medlemsstaterne de
foranstaltninger, der skal træffes inden den 1. august 2013. Disse
foranstaltninger omfatter årlige gradvise ændringer af betalingsrettighederne i
overensstemmelse med objektive og ikke-diskriminerende kriterier. Foranstaltningerne i stk. 1 anmeldes til
Kommissionen inden den dato, der er nævnt i pågældende stykke. Afdeling 2
Den nationale reserve Artikel 23 Oprettelse
og brug af den nationale reserve 1. Hver medlemsstat opretter en
national reserve. I det første år for anvendelsen af grundbetalingsordningen
foretager medlemsstaterne til det formål en lineær procentuel nedsættelse af
loftet for grundbetalingsordningen på nationalt plan for at oprette den
nationale reserve. Nedsættelsen må ikke overstige 3 % undtagen om
nødvendigt for at dække tildelingsbehovene for 2014 i artikel 4. 2. Medlemsstaterne kan forvalte
den nationale reserve på regionalt plan. 3. Medlemsstaterne opretter
betalingsrettigheder fra den nationale reserve i overensstemmelse med objektive
kriterier og på en måde, så der sikres ligebehandling af landbrugerne, og så
markeds- og konkurrenceforvridning undgås. 4. Medlemsstaterne bruger den
nationale reserve til at tildele betalingsrettigheder som en prioritet til unge
landbrugere, der indleder en landbrugsaktivitet. I første afsnit forstås
ved "unge landbrugere, der indleder en landbrugsaktivitet" fysiske
eller juridiske personer, der opfylder betingelserne i artikel 36, stk. 2, der
ikke har udøvet landbrugsaktivitet i eget navn og for egen risiko, og som ikke har
haft kontrol over en juridisk person, der udøver en landbrugsaktivitet, i fem
år forud for indledningen af den nye landbrugsaktivitet. For
en juridisk person gælder, at de(n) fysiske person(er), der kontrollerer den
juridiske person, ikke må have udøvet landbrugsaktivitet i eget navn og for
egen risiko og ikke må have haft kontrol over en juridisk person, der udøver en
landbrugsaktivitet, i fem år forud for den juridiske persons indledning af
landbrugsaktiviteten. 5. Medlemsstaterne kan anvende
den nationale reserve til: a) at tildele
betalingsrettigheder til landbrugere i områder, der er omfattet af
omstrukturerings- og/eller udviklingsprogrammer vedrørende en form for
offentlig intervention for at undgå, at jorden opgives, og/eller for at
kompensere for særlige ulemper for landbrugerne i disse områder b) lineært at forhøje
værdien af betalingsrettigheder under grundbetalingsordningen på nationalt
eller regionalt plan, hvis den nationale reserve overstiger 3 % i et givet år,
såfremt tilstrækkelige beløb fortsat er til rådighed for tildeling i henhold
til denne artikels stk. 4, litra a) og b), samt stk. 7. 6. Ved anvendelsen af
stk. 4, og stk. 5, litra a), fastsætter medlemsstaterne værdien af de
betalingsrettigheder, landbrugerne tildeles, på grundlag af den nationale eller
regionale gennemsnitlige værdi af betalingsrettighederne i tildelingsåret. 7. Hvis en landbruger har ret
til at modtage betalingsrettigheder eller forhøje værdien af de eksisterende i
medfør af en endelig domstolsafgørelse eller en endelig forvaltningsbeslutning
truffet af den kompetente myndighed i en medlemsstat, modtager landbrugeren det
antal og den værdi af betalingsrettigheder, der er fastlagt i den pågældende
afgørelse eller retsakt på en dato, der fastsættes af medlemsstaten. Denne dato
må ikke ligge senere end den sidste dag for indsendelse af ansøgning om
deltagelse i grundbetalingsordningen efter datoen for domstolsafgørelsen eller
forvaltningsbeslutningen, dog med forbehold af artikel 25 og
artikel 26. Artikel 24 Genopbygning
af den nationale reserve 1. Den nationale reserve
tilføres midler via beløb, der stammer fra: a) betalingsrettigheder,
der ikke berettiger til betalinger i to på hinanden følgende år som følge af
anvendelsen af: i) artikel 9 ii) artikel 10,
stk. 1 b) betalingsrettigheder,
der ikke er blevet aktiveret i henhold til artikel 25 i to år, medmindre
der er tale om force majeure eller usædvanlige omstændigheder c) betalingsrettigheder,
som landbrugerne frivilligt fører tilbage d) anvendelse af
artikel 22, stk. 4. 2. Kommissionen vedtager ved
hjælp af gennemførelsesretsakter de nødvendige foranstaltninger vedrørende
tilbageførsel af ikke-aktiverede betalingsrettigheder til den nationale
reserve. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i
artikel 56, stk. 2. Afdeling 3
Gennemførelse af grundbetalingsordningen Artikel 25 Aktivering
af betalingsrettigheder 1. Støtte under
grundbetalingsordningen ydes til landbrugere efter aktivering ved anmeldelse,
jf. artikel 26, stk. 1, af en betalingsrettighed pr. støtteberettiget
hektar i den medlemsstat, hvor den er blevet tildelt. Aktiverede
betalingsrettigheder giver ret til årlig betaling af de beløb, der er fastsat
deri, uden at det berører bestemmelserne om finansiel disciplin, gradvis
nedsættelse og reduktion, lineær reduktion i overensstemmelse med
artikel 7, artikel 37, stk. 2, og artikel 51, stk. 1, samt
nedsættelser og udelukkelser, der pålægges i henhold til forordning (EU) nr.
[…] [HZR]. 2. I dette afsnit forstås ved
"støtteberettiget hektar": a) ethvert af
bedriftens landbrugsarealer, som anvendes til landbrugsaktivitet, eller, hvis
arealet også anvendes til andre formål, som fortrinsvis anvendes til
landbrugsaktivitet, eller b) ethvert areal, der i
2008 gav en ret til betalinger i henhold til enkeltbetalingsordningen eller den
generelle arealbetalingsordning, der er fastsat i henholdsvis afsnit III og
afsnit V, kapitel 2, i forordning (EF) nr. 73/2009, og som: i) ikke længere er i
overensstemmelse med definitionen af støtteberettiget i litra a), som følge
af gennemførelsen af direktiv 92/43/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets
vandpolitiske foranstaltninger[27]
og direktiv 2009/147/EF, eller ii) i den periode,
hvor den pågældende landbruger har den relevante forpligtelse, tilplantes med
skov i henhold til artikel 31 i forordning (EF) nr. 1257/1999 eller
artikel 43 i forordning (EF) nr. 1698/2005 eller i henhold til en national
ordning, hvis betingelser er i overensstemmelse med artikel 43,
stk. 1, 2 og 3, i sidstnævnte forordning og artikel 23 i forordning
(EU) nr. […] [RDR], eller iii) i den periode,
hvor den pågældende landbruger har den relevante forpligtelse, er et areal, der
udtages i henhold til artikel 22, 23 og 24 i forordning (EF) nr. 1257/1999
eller artikel 39 i forordning (EF) nr. 1698/2005 og artikel 29 i
forordning (EU) nr. […] [RDR]. Hvis en bedrifts landbrugsareal også anvendes til
andre formål end landbrugsaktiviteter, jf. første afsnit, litra a), anses
dette areal for at være anvendt fortrinsvis til landbrugsaktiviteter, hvis
landbrugsaktiviteten kan udøves uden i betydelig grad at være hæmmet af de
andre aktiviteters intensitet, art, varighed og tidsramme.
Medlemsstaterne opstiller kriterier for gennemførelsen af dette afsnit på deres
område. For at være støtteberettigede skal arealer være i
overensstemmelse med definitionen af støtteberettiget hektar i hele
kalenderåret, medmindre der er tale om force majeure eller usædvanlige
omstændigheder. 3. Arealer, der anvendes til
produktion af hamp, er kun støtteberettigede, hvis de anvendte sorter højst har
et indhold af tetrahydrocannabinol på 0,2 %. Artikel 26 Anmeldelse
af støtteberettigede hektar 1. Ved anvendelsen af
artikel 25, stk. 1, anmelder landbrugeren de parceller, der svarer
til de støtteberettigede hektar, som ledsager en betalingsrettighed. Medmindre
der er tale om force majeure eller usædvanlige omstændigheder, skal disse
parceller være til landbrugerens rådighed på en dato, som medlemsstaten
fastsætter, og som ikke må ligge efter den dato, som medlemsstaten har fastsat
for ændring af støtteansøgningen, jf. artikel 73, stk. 1, i forordning
(EU) nr. […] [HZR]. 2. Medlemsstaterne kan under
behørigt begrundede omstændigheder bemyndige landbrugeren til at ændre sin
anmeldelse, såfremt han som minimum bevarer antallet af hektar svarende til
sine betalingsrettigheder og overholder betingelserne for ydelse af
grundbetaling for det pågældende areal. Artikel 27 Overdragelse
af betalingsrettigheder 1. Bortset fra overdragelse ved
arv eller forskud på arv kan betalingsrettigheder kun overdrages til en
landbruger, der er etableret i samme medlemsstat. Ved arv eller forskud på arv kan
betalingsrettighederne dog også kun anvendes i den medlemsstat, hvor de er
fastlagt. 2. Betalingsrettigheder kan kun
overdrages inden for samme region eller mellem regioner i en medlemsstat, hvis
værdien af betalingsrettigheder pr. hektar som følge af anvendelsen af
artikel 22, stk. 1, eller artikel 22, stk. 2, er den samme. 3. Kommissionen vedtager ved
gennemførelsesretsakter de nødvendige betingelser om meddelelse af overførsel
af betalingsrettigheder til de nationale myndigheder og om tidsfristerne for
sådanne meddelelser. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter
undersøgelsesproceduren i artikel 56, stk. 2. Artikel 28 Delegerede
beføjelser Kommissionen tillægges beføjelser til at
vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 55 om: a) regler om
landbrugeres støtteberettigelse og adgang til grundbetalingsordningen i
tilfælde af arv og arveforskud, arv under en forpagtningskontrakt, ændring af
retlig status eller benævnelse samt bedriftssammenlægning eller -opdeling b) regler om beregning
af værdien og antallet eller forhøjelsen eller nedsættelsen af
betalingsrettigheder i forbindelse med tildeling af betalingsrettigheder i
henhold til dette afsnits bestemmelser, herunder regler om: i) muligheden for at
fastsætte en foreløbig værdi, et foreløbigt antal eller en foreløbig forhøjelse
af betalingsrettigheder, der tildeles på grundlag af landbrugerens ansøgning ii) betingelser for at
fastsætte betalingsrettighedernes foreløbige og endelige værdi iii) tilfælde, hvor en
salgsaftale eller forpagtningskontrakt kan have indflydelse på tildelingen af
rettigheder c) om fastsættelse og
beregning af værdien og antallet af betalingsrettigheder fra den nationale
reserve d) om ændring af
betalingsrettighedernes enhedsværdi i tilfælde af dele af betalingsrettigheder e) de kriterier, som
medlemsstaterne skal anvende i tildeling af betalingsrettigheder til
landbrugere, som ikke aktiverede nogen rettigheder i 2011, eller som ikke søgte
om støtte under enkeltbetalingsordningen i 2011, jf. artikel 21, stk. 2, og i
tildelingen af betalingsrettigheder, hvis kontraktklausulen artikel 21,
stk. 3, anvendes f) om kriterier for
tildeling af betalingsrettigheder i henhold til artikel 23, stk. 4 og
5 g) regler om anmeldelse
og udnyttelse af betalingsrettigheder h) regler om, at
ydelsen af betalinger gøres betinget af, at der anvendes certificeret frø af
bestemte sorter, og at der indføres en procedure for fastlæggelse af
hampesorter og verifikation af deres indhold af tetrahydrocannabinol, jf.
artikel 25, stk. 3. KAPITEL 2
Betaling for landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet Artikel 29 Almindelige
regler 1. Landbrugere, der har ret til
en betaling under grundbetalingsordningen, der er omhandlet i kapitel 1,
skal på deres støtteberettigede hektar som defineret i artikel 25,
stk. 2, anvende følgende landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet: a) have tre
forskellige afgrøder på agerjorden, hvis denne dækker mere end tre hektar
og ikke er fuldstændig udlagt til græsproduktion (tilsået eller naturligt
forekommende), fuldstændig braklagt eller fuldstændig opdyrket med afgrøder
under vand i en betydelig del af året. b) vedligeholde
eksisterende permanente græsarealer på deres bedrift og c) have
miljømæssige fokusområder på landbrugsarealet. 2. Med forbehold af stk. 3
og 4 samt bestemmelserne om finansiel disciplin, lineære nedsættelser i henhold
til artikel 7 og eventuelle nedsættelser og sanktioner, der pålægges i henhold
til forordning (EU) nr. […] [HZR], yder medlemsstaterne betalingen i dette
kapitel til landbrugere, der benytter de relevante landbrugsmetoder i stk. 1 og
i overensstemmelse med artikel 30, 31 og 32. 3. Landbrugere, hvis bedrifter
helt eller delvist er beliggende i områder, der er omfattet af direktiv
92/43/EØF eller 2009/147/EF, er berettiget til den betaling, der er omhandlet i
dette kapitel, såfremt de benytter de metoder, der er omhandlet i dette
kapitel, for så vidt disse metoder på den pågældende bedrift er forenelige med
målene i disse direktiver. 4. Landbrugere, der opfylder
betingelserne i artikel 29, stk. 1, i forordning (EF) nr. 834/2007 om
økologisk produktion er i sig selv berettigede til den supplerende betaling,
der er omhandlet i dette kapitel. Første afsnit finder kun
anvendelse på de enheder af en bedrift, der bruges til økologisk produktion i
henhold til artikel 11 i forordning (EF) nr. 834/2007. 5. Den betaling, der er nævnt i
stk. 1, ydes som en årlig betaling pr. støtteberettiget hektar, der
anmeldes i henhold til artikel 26, stk. 1, idet beløbet beregnes
årligt ved at dividere det beløb, der følger af anvendelsen af artikel 33,
stk. 1, med det samlede antal støtteberettigede hektar, der er anmeldt i
henhold til artikel 26. Artikel 30 Afgrødediversificering 1. Hvis landbrugerens agerjord
dækker mere end tre hektar og ikke er fuldstændig udlagt til
græsproduktion (tilsået eller naturligt forekommende), fuldstændig braklagt
eller fuldstændig opdyrket med afgrøder under vand i en betydelig del af året,
skal dyrkningen på agerjord bestå af mindst tre forskellige afgrøder. Ingen af
de tre afgrøder må dække mindre end 5 % af agerjorden, og hovedafgrøden må
ikke overstige 70 % af agerjorden. 2. Kommissionen tillægges
beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 55 om
fastsættelse af definitionen af "afgrøde" og bestemmelser om
anvendelse af en nøjagtig beregning af andele for forskellige afgrøder. Artikel 31 Permanente
græsarealer 1. Landbrugerne bevarer som
permanente græsarealer de områder af deres bedrifter, der er anmeldt som
sådanne i den ansøgning, der er indgivet i henhold til artikel 74,
stk. 1, i forordning (EU) nr. XXX (HZR) for ansøgningsåret 2014 (i det
følgende benævnt "referencearealer udlagt som permanente
græsarealer"). Referencearealer udlagt som permanente græsarealer
øges, hvis landbrugeren er forpligtet til at omlægge arealer til permanente
græsarealer i 2014 og/eller i 2015, jf. artikel 93 i forordning (EU) nr. […] (HZR). 2. Landbrugere må højst omlægge
5 % af referencearealer udlagt som permanente græsarealer. Grænsen finder
ikke anvendelse i ved force majeure eller særlige omstændigheder. 3. Kommissionen tillægges beføjelser
til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 55 om
fastsættelse af regler vedrørende udvidelse af referencearealer udlagt som
permanente græsarealer, jf. andet afsnit i stk. 1, fornyelse af permanente
græsarealer, omlægning af agerjord til permanente græsarealer, hvis den
tilladte reduktion i henhold til stk. 2 overskrides, samt ændring af
referencearealer udlagt som permanente græsarealer ved overdragelse af jord. Artikel 32 Miljømæssigt
fokusområde 1. Landbrugere skal sikre, at
mindst 7 % af deres støtteberettigede landbrugsareal, jf. artikel 25,
stk. 2, bortset fra arealer, der er udlagt som permanente græsarealer, som
miljømæssigt fokusområde, herunder f.eks. braklagte arealer, terrasser,
landskabstræk, bræmmer og skovklædte områder, jf. artikel 25, stk. 2,
litra b), nr. ii). 2. Kommissionen tillægges
beføjelser til at vedtage retsakter i henhold til artikel 55 med henblik på
yderligere at definere typerne af miljømæssige fokusområder, der er nævnt i
stk. 1, og at tilføje og definere andre typer miljømæssige fokusområder,
der kan tages i betragtning i forbindelse med overholdelsen af den procentsats,
der er omhandlet i stk. 1. Artikel 33 Finansielle
bestemmelser 1. For at finansiere den
betaling, der er omhandlet i dette kapitel, bruger medlemsstaterne 30 % af
det årlige nationale loft, der er fastsat i bilag II. 2. Medlemsstaterne kan anvende
den betaling, der er omhandlet i dette kapitel, på nationalt plan eller på
regionalt plan, hvis artikel 20 finder anvendelse. Hvis den anvendes på
regionalt plan, anvender medlemsstaterne en andel af det loft, der er nævnt i
stk. 3, i hver region. For hver region beregnes denne andel ved at
dividere det regionale loft, der er fastsat i henhold til artikel 20,
stk. 2, med det loft, der er fastsat i henhold til artikel 19,
stk. 1. 3. Kommissionen fastsætter ved
hjælp af gennemførelsesretsakter det tilsvarende loft for den betaling, der er
omhandlet i dette kapitel, på årsbasis. Disse gennemførelsesretsakter vedtages
efter undersøgelsesproceduren i artikel 56, stk. 2. KAPITEL 3
Betaling for områder med naturlige begrænsninger Artikel 34 Almindelige
regler 1. Medlemsstaterne kan yde
betaling til landbrugere, der har ret til en betaling under
grundbetalingsordningen, jf. kapitel 1, og hvis bedrifter er helt eller
delvist beliggende i områder med naturbetingede begrænsninger, som er udpeget
af medlemsstaterne i henhold til artikel 33, stk. 1, i forordning (EU) nr. […]
[RDR]. 2. Medlemsstaterne kan beslutte
at yde den betaling, der er omhandlet i stk. 1, til alle områder, som
falder inden for rammerne af dette stykke, eller på grundlag af objektive og
ikke-diskriminerende kriterier med det formål at begrænse betalingen til nogle
af de områder, der er omhandlet i artikel 33, stk. 1, i forordning (EU)
nr. […] [RDR]. 3. Med
forbehold af stk. 2 og bestemmelserne om finansiel disciplin, gradvis
nedsættelse og reduktion, lineære nedsættelser i henhold til artikel 7 og
eventuelle nedsættelser og udelukkelser, der pålægges i henhold til artikel 65
i forordning (EU) nr. […] [HZR], ydes betalingen i stk. 1 på årsbasis pr.
støtteberettiget hektar beliggende i områder, som medlemsstaterne har besluttet
at yde betaling til, efter aktivering af betalingsrettigheder for de hektar,
den pågældende landbruger ejer. 4. Den supplerende betaling pr.
hektar, der er omhandlet i stk. 1, beregnes ved at dividere det beløb, der
fremkommer ved anvendelsen af artikel 35, med antallet af
støtteberettigede hektar anmeldt i henhold til artikel 26, stk. 1, og
beliggende i områder, hvor medlemsstaterne har besluttet at yde betaling i
overensstemmelse med denne artikels stk. 2. 5. Medlemsstaterne kan anvende
betalingen i dette kapitel på regionalt plan på de betingelser, der er fastsat
i dette stykke. I det tilfælde definerer medlemsstaterne
regionerne efter objektive og ikke-diskriminerende kriterier, som f.eks.
kendetegnene for deres naturbetingede begrænsninger og agronomiske betingelser. Medlemsstaterne fordeler det nationale loft, jf.
artikel 35, stk. 1, mellem regionerne efter objektive og
ikke-diskriminerende kriterier. Betalingen på regionalt plan beregnes ved at
dividere det regionale loft beregnet i overensstemmelse med tredje afsnit med
antallet af støtteberettigede hektar anmeldt i henhold til artikel 26,
stk. 1, og beliggende i områder, hvor medlemsstaterne har besluttet at yde
betaling i overensstemmelse med denne artikels stk. 2. Artikel 35 Finansielle
bestemmelser 1. For at finansiere den
betaling, der er omhandlet i artikel 34, kan medlemsstaterne senest den 1.
august 2013 beslutte at anvende op til 5 % af deres nationale loft, der er
fastsat i bilag II. Denne beslutning anmeldes til Kommissionen inden
den dato, der er nævnt i dette stykke. Medlemsstaterne kan senest den 1. august 2016
revidere deres beslutning med virkning fra den 1. januar 2017. 2. I overensstemmelse med den
del af det nationale loft, der skal anvendes af medlemsstaterne i henhold til
stk. 1, fastsætter Kommissionen det tilsvarende loft for denne betaling på
årsbasis ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter
vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 56, stk. 2. KAPITEL 4
Betalinger til unge landbrugere Artikel 36 Generelle
regler 1. Medlemsstaterne yder en årlig
betaling til landbrugere, der er berettiget til en betaling under
grundbetalingsordningen, jf. kapitel 1. 2. I dette kapitel forstås
ved "unge landbrugere": a) fysiske personer,
som for første gang etablerer sig på en landbrugsbedrift som driftsleder på
bedriften, eller som har etableret en bedrift inden for de seneste fem år forud
for ansøgning om deltagelse i grundbetalingsordningen, jf. artikel 73,
stk. 1, i forordning (EU) nr. […] [HZR], og b) som er under 40 år
på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen, jf. litra a). 3. Med forbehold af
bestemmelserne om finansiel disciplin, gradvis nedsættelse og reduktion,
lineære nedsættelser, jf. artikel 7, og eventuelle nedsættelser og
udelukkelser, der pålægges i henhold til artikel 65 i forordning (EU) nr. […] [HZR],
ydes betalingen i denne artikels stk. 1 på årsbasis, når landbrugeren har
aktiveret betalingsrettighederne. 4. Betalingen i stk. 1 ydes pr.
landbruger i en periode på højst fem år. Denne periode reduceres med det antal
år, der er gået mellem etableringen og den første indgivelse af ansøgningen som
omhandlet i stk. 2, litra a). 5. Medlemsstaterne beregner
hvert år summen af betalingen i stk. 1 ved at gange tallet svarende til
25 % af gennemsnitsværdien af den pågældende landbrugers
betalingsrettigheder med antallet af rettigheder landbrugeren har aktiveret i
henhold til artikel 26, stk. 1. Medlemsstaterne skal ved anvendelse af første
afsnit overholde følgende grænser vedrørende antallet af aktiverede
betalingsrettigheder: a) i medlemsstater,
hvor landbrugsbedrifternes gennemsnitsstørrelse, jf. bilag VI, er mindre end
eller lig med 25 hektarer, højst 25 aktiverede betalingsstørrelser b) i medlemsstater,
hvor landbrugsbedrifters gennemsnitsstørrelse, jf. bilag VI, er over 25
hektarer, mindst 25 aktiverede betalingsrettigheder og højst et antal, som ikke
overstiger gennemsnitsstørrelsen. 6. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage
delegerede retsakter i henhold til artikel 55 om betingelserne for en fysisk
persons berettigelse til at modtage betalinger i henhold til stk. 1, og især
anvendelsen af aldersgrænsen fastsat i stk. 2, litra b) for en eller flere
personer, der udgør en juridisk person. Artikel 37 Finansielle
bestemmelser 1. Med henblik på at finansiere den
betaling, der er omhandlet i artikel 36, benytter medlemsstaterne en
procentsats af det årlige nationale loft, jf. bilag II, der ikke
overstiger 2 %. De underretter senest den 1. august 2013
Kommissionen om hvilken procentsats, der forventes at finansiere betalingen. Medlemsstaterne kan senest den 1. august 2016
revidere denne forventede procentsats med virkning fra den 1. januar 2017. De underretter senest den 1. august 2016 Kommissionen om den
reviderede procentdel. 2. Med forbehold af loftet på 2 % i
stk. 1, hvis summen af de betalinger, der er blevet ansøgt om i en medlemsstat
i et givent år overstiger loftet i stk. 4, og hvis loftet er under 2 % af
det årlige nationale loft i bilag II, anvender medlemsstaterne en lineær
nedsættelse på alle betalingerne, der ydes til alle landbrugere i henhold til
artikel 25. 3. Hvis summen af de betalinger, der er
blevet ansøgt om i en medlemsstat i et givent år overstiger loftet i stk. 4, og
hvis loftet er på 2 % af det årlige nationale loft i bilag II, anvender
medlemsstaterne en lineær nedsættelse på betalinger, der ydes i henhold til
artikel 36, for at overholde loftet. 4. På baggrund af den anslåede
procentsats, som medlemsstaterne har oplyst om i overensstemmelse med stk. 1,
fastsætter Kommissionen det tilsvarende loft for betalingen i artikel 36 på
årsbasis ved gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages
efter undersøgelsesproceduren i artikel 56, stk. 2. AFSNIT IV
KOBLET STØTTE KAPITEL 1
Frivillig koblet støtte Artikel 38 Generelle
regler 1. Medlemsstaterne kan yde
koblet støtte til landbrugere på de betingelser, der fastsættes i dette
kapitel. Koblet støtte kan ydes til
følgende sektorer og produktioner: korn, oliefrø,
proteinafgrøder, bælgplanter, hør, hamp, ris, nødder, stivelseskartofler, mælk
og mejeriprodukter, frø, fåre‑ og gedekød, oksekød, olivenolie, silkeorme, tørret
foder, humle, sukkerroer, sukkerrør og cikorie, frugt og grøntsager og lavskov
med kort omdriftstid. 2. Koblet støtte kan kun ydes
til sektorer eller regioner i en medlemsstat, hvor bestemte driftsformer eller
landbrugssektorer er udsat for særlige vanskeligheder og tilskrives særlig stor
betydning af økonomiske og/eller sociale og/eller miljømæssige årsager. 3. Uanset stk. 2 kan koblet
støtte også ydes til landbrugere, der den 31. december 2013 havde
betalingsrettigheder i overensstemmelse med afdeling 2, kapitel 3,
afsnit III, og artikel 71m i forordning (EF) nr. 1782/2003 og i
overensstemmelse med artikel 60 og artikel 65, fjerde afsnit, i
forordning (EF) nr. 73/2009, og som ikke råder over støtteberettigede arealer,
der kan aktivere betalingsrettigheder under grundstøtteordningen, jf. kapitel 1
i afsnit III i denne forordning. 4. Koblet støtte kan kun ydes i
det omfang, det er nødvendigt for at skabe et incitament til at bevare det
nuværende produktionsniveau i de berørte regioner. 5. Koblet støtte udbetales
årligt og ydes inden for definerede kvantitative grænser og på grundlag af
faste arealer og udbytter eller et fast antal dyr. 6. Koblet støtte, der ydes i
henhold til denne artikel, skal være i overensstemmelse med andre
EU-foranstaltninger og -politikker. 7. Kommissionen tillægges
beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 55 om: a) betingelserne for at
yde den støtte, der er omhandlet i dette kapitel b) reglerne om
sammenhæng med EU's øvrige foranstaltninger og kumulering af støtte. Artikel 39 Finansielle bestemmelser 1. For at finansiere den
frivillige koblede støtte kan medlemsstaterne beslutte senest den 1. august i
det år, der går forud for det første år for gennemførelsen af sådan støtte, at
anvende op til 5 % af deres nationale loft, der er fastsat i
bilag II. 2. Uanset stk. 1 kan
medlemsstaterne beslutte at anvende indtil 10 % af de årlige nationale
lofter, der er anført i bilag II, forudsat at: a) de
indtil den 31. december 2013 anvendte den generelle arealbetalingsordning, som
er fastsat i afsnit V i forordning (EF) nr. 73/2009, finansierede
foranstaltninger i henhold til artikel 111 i nævnte forordning eller er
omfattet af den undtagelse, der er fastsat i artikel 69, stk. 5,
eller – for Maltas vedkommende – artikel 69, stk. 1, i nævnte
forordning og/eller b) de i
mindst et år i perioden 2010-2013 tildelte mere end 5 % af beløbet, der er
til rådighed til direkte betalinger, jf. afsnit III, IV og IV i forordning (EF)
nr. 73/2009, med undtagelse af afsnit IV, afdeling 6, til finansiering af
foranstaltninger i afsnit III, kapitel 2 i afdeling 2 i forordning (EF) nr.
73/2009, støtten i nævnte forordnings artikel 68, stk. 1, litra a), nr. i) til
iv), stk. 1, litra b) og e), eller foranstaltningerne i kapitel 1, med undtagelse
af afsnit I, afdeling 6. 3. Uanset stk. 2, kan
medlemsstater, der i mindst et år i perioden 2010-2013 tildelte mere end 10 %
af beløbet, der er til rådighed til direkte betalinger, jf. afsnit III, IV og
IV i forordning (EF) nr. 73/2009, med undtagelse af afsnit IV, afdeling 6, til
finansiering af foranstaltninger i afsnit III, kapitel 2 i afdeling 2 i
forordning (EF) nr. 73/2009, støtten i nævnte forordnings artikel 68, stk. 1,
litra a), nr. i) til iv), stk. 1, litra b) og e), eller foranstaltningerne i
kapitel 1, med undtagelse af afsnit I, afdeling 6 beslutte at bruge end
10 % af det årlige nationale loft i bilag II efter godkendelse fra
Kommissionen i henhold til artikel 41. 4. Medlemsstaterne kan senest
den 1. august 2016 genoverveje deres beslutning i henhold til stk. 1, 2 og
3, og med virkning fra 2017 beslutte: a) at øge den
procentsats, der er fastsat i henhold til stk. 1 og 2, inden for de
grænser, der er fastsat i stk. 1 og 2, og hvor det er relevant, ændre
betingelserne for tildeling af støtte b) at sænke den
procentsats, der anvendes til finansiering af koblet støtte og eventuelt ændre
betingelserne for tildeling af støtte c) at ophøre med at yde
støtte i henhold til dette kapitel. 5. På grundlag af den
beslutning, hver enkelt medlemsstat træffer i henhold til stk. 1-4
vedrørende den andel af deres nationale loft, der skal anvendes, fastsætter
Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter det tilsvarende loft for
støtten på årsbasis. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren
i artikel 56, stk. 2. Artikel 40 Anmeldelse 1. De beslutninger, der er
omhandlet i artikel 39, anmeldes til Kommissionen inden den dato, der er
omhandlet i nævnte artikel, og med undtagelse af den beslutning, der er
omhandlet i artikel 39, stk. 4, litra c), skal underretningen
indeholde oplysninger om de berørte regioner, de udvalgte driftsformer eller
landbrugssektorer og den støtte, der ydes. 2. De beslutninger, der er
omhandlet i artikel 39, stk. 2 og 3, eller i givet fald i
artikel 39, stk. 4, litra a), omfatter også en detaljeret
beskrivelse af den særlige situation i den berørte region og de særlige
karakteristika for de driftsformer eller bestemte landbrugssektorer, som
bevirker, at den procentsats, der er omhandlet i artikel 39, stk. 1, ikke
er tilstrækkelig til at afhjælpe de vanskeligheder, der er omhandlet i
artikel 38, stk. 2, og som begrunder en øget støtte. Artikel 41 Kommissionens
godkendelse 1. Kommissionen godkender ved en
gennemførelsesretsakt, den beslutning, der er omhandlet i artikel 39,
stk. 3, eller eventuelt artikel 39, stk. 4, litra a), hvis
følgende behov i regionen eller sektoren er påvist: a) nødvendigheden af at
opretholde et vist niveau af specifik produktion på grund af manglende
alternativer og mindske risikoen for nedlæggelse af produktionen og deraf
følgende sociale og/eller miljømæssige problemer b) nødvendigheden af at
sikre stabile forsyninger til den lokale forarbejdningsindustri og derved undgå
de negative sociale og økonomiske konsekvenser af omstrukturering c) behovet for at
kompensere for ulemper, der rammer landbrugere i en særlig sektor som følge af
fortsatte forstyrrelser på det pågældende marked d) nødvendigheden af at
gribe ind, hvis anden støtte, der er tilgængelig i henhold til denne
forordning, forordning (EU) nr. […] [RDR] eller en godkendt statsstøtteordning,
anses for at være utilstrækkelig til at dække de behov, der er omhandlet i
litra a), b) og c). 2. Kommissionen vedtager ved
hjælp af gennemførelsesretsakter bestemmelser om proceduren for vurdering og
godkendelse af beslutningerne i stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages
efter undersøgelsesproceduren i artikel 56, stk. 2. KAPITEL 2
Afgrødespecifik betaling for bomuld Artikel 42 Anvendelsesområde Der ydes støtte til
landbrugere, som producerer bomuld henhørende under KN-kode 5201 00, på de
betingelser, der er fastsat i dette kapitel ("afgrødespecifik
betaling for bomuld"). Artikel 43 Støtteberettigelse 1. Den afgrødespecifikke
betaling for bomuld ydes pr. hektar støtteberettiget bomuldsareal. For at være
støtteberettiget skal arealet høre til landbrugsarealer, som medlemsstaten har
godkendt til bomuldsproduktion, være tilsået med godkendte sorter og reelt
høstes under normale vækstforhold. Den afgrødespecifikke betaling for bomuld ydes for
bomuld af sund og sædvanlig handelskvalitet. 2. Medlemsstaterne godkender de
arealer og sorter, der er nævnt i stk. 1, i henhold til de bestemmelser og
betingelser, der er nævnt i stk. 3. 3. For at sikre en effektiv
forvaltning af den afgrødespecifikke betaling for bomuld tillægges Kommissionen
beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med
artikel 55 vedrørende regler og betingelser for godkendelse af arealer og
sorter til den afgrødespecifikke betaling for bomuld. 4. Kommissionen vedtager ved
hjælp af gennemførelsesretsakter bestemmelser om proceduren for godkendelse og
meddelelser til producenterne om denne godkendelse. Disse
gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 56,
stk. 2. Artikel 44 Basisarealer, fastsatte udbytter og referencebeløb 1. De nationale basisarealer
fastsættes som følger: –
Bulgarien: 3 342 ha –
Grækenland: 250 000 ha –
Spanien: 48 000 ha –
Portugal: 360 ha. 2. De fastsatte udbytter i
referenceperioden fastsættes som følger: –
Bulgarien: 1,2 ton/ha –
Grækenland: 3,2 ton/ha –
Spanien: 3,5 ton/ha –
Portugal: 2,2 ton/ha. 3. Støttebeløbet pr.
støtteberettiget hektar område fastsættes ved at gange de udbytter, der er
fastsat i stk. 2, med følgende referencebeløb: –
Bulgarien: 253,02 EUR i 2014,
253,02 EUR i 2015 og 661,79 EUR i 2016 og derefter. –
Grækenland: 238,86 EUR –
Spanien: 369,33 EUR –
Portugal: 232,57 EUR 4. Hvis det støtteberettigede
bomuldsareal i en given medlemsstat og i et givet år overstiger det basisareal,
der er fastsat i stk. 1, nedsættes den støtte, der er nævnt i stk. 3,
for denne medlemsstat forholdsmæssigt med overskridelsen af basisarealet. 5. For at gøre det muligt at
anvende den afgrødespecifikke betaling for bomuld tillægges Kommissionen
beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med
artikel 55 vedrørende regler for betingelserne for ydelse af den
afgrødespecifikke betaling for bomuld, betingelserne for støtteberettigelse og
dyrkningspraksis. 6. Kommissionen kan ved hjælp af
gennemførelsesretsakter fastsætte bestemmelser om beregning af den nedsættelse,
der er nævnt i stk. 4. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter
undersøgelsesproceduren i artikel 56, stk. 2. Artikel 45 Godkendte brancheorganisationer 1. I dette kapitel forstås
ved en "godkendt brancheorganisation" en retlig enhed, der består af
bomuldsproducerende landbrugere og mindst én egreneringsvirksomhed, og hvis
arbejde bl.a. består i: a) at medvirke til en
bedre koordinering af den måde, bomulden bringes i omsætning på, især ved
forsknings- og markedsundersøgelser b) at udarbejde
standardkontrakter, der er i overensstemmelse med EU's regler c) at dirigere
produktionen i retning af produkter, der er bedre tilpasset markedets behov og
forbrugerefterspørgslen, især med hensyn til kvalitet og forbrugerbeskyttelse d) at opdatere metoder
og måder at forbedre produktkvaliteten på e) at udvikle
markedsføringsstrategier for at fremme afsætningen af bomuld ved hjælp af
kvalitetscertificeringsordninger. 2. Den medlemsstat, hvor
egreneringsvirksomhederne er etableret, godkender brancheorganisationer, som
overholder de kriterier, der fastsættes i henhold til stk. 3. 3. Kommissionen tillægges
beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 55 om: a) kriterier for
godkendelse af brancheorganisationer b) forpligtelser for
producenterne c) regler, der gælder,
hvis en godkendt brancheorganisation ikke overholder disse kriterier. Artikel 46 Ydelse af betaling 1. Landbrugere ydes den
afgrødespecifikke betaling for bomuld pr. støtteberettiget hektar, jf. artikel 44. 2. Til landbrugere, der er
medlemmer af en godkendt brancheorganisation, ydes den afgrødespecifikke
betaling for bomuld pr. støtteberettiget hektar inden for det basisareal, der
er fastsat i artikel 44, stk. 1, forhøjet med et beløb på 2 EUR. AFSNIT V
Ordning for mindre landbrugere Artikel 47 Generelle
regler 1. Landbrugere, der har
betalingsrettigheder, som er tildelt i 2014 i henhold til artikel 21, og
som opfylder de minimumsbetingelserne i artikel 10, stk. 1, kan vælge
at deltage i en forenklet ordning på de betingelser, der er fastsat i dette
kapitel, i det følgende benævnt "ordningen for mindre landbrugere". 2. Betalinger under ordningen
for mindre landbrugere erstatter de betalingerne, der ydes i henhold til afsnit
III og IV. 3. Landbrugere, der deltager i
ordningen for mindre landbrugere, undtages fra de landbrugsmetoder, der er
omhandlet i kapitel 2 i afsnit III. 4. Medlemsstaterne sikrer, at
der ikke ydes betaling til landbrugere, hvor det er fastslået, at de fra datoen
for offentliggørelsen af Kommissionens forslag til denne forordning har opdelt
deres bedrifter med det ene formål at blive omfattet af ordningen for mindre
landbrugere. Dette gælder også for de landbrugere, hvis bedrifter er opstået
som følge af en sådan opdeling. Artikel 48 Bidrag Landbrugere, der ønsker at deltage i ordningen
for mindre landbrugere indsender en ansøgning senest
den 15. oktober 2014. Landbrugere, der ikke har ansøgt om at deltage
i ordningen for mindre landbrugere den 15. oktober 2014, som
beslutter at trække sig efter denne dato, eller som udvælges til at modtage
støtte i henhold til artikel 20, stk. 1, litra c), i forordning (EU)
nr. […] [RDR] vil ikke længere have mulighed for at deltage i ordningen. Artikel 49 Betalingens
størrelse 1.
Medlemsstaterne fastsætter størrelsen af betalingen
til ordningen for mindre landbrugere på et af følgende niveauer, jf. dog stk. 2
og 3: a) et beløb, der ikke
overstiger 15 % af den nationale gennemsnitlige betaling pr.
støttemodtager (b) et beløb svarende
til den nationale gennemsnitlige betaling pr. hektar ganget med et tal svarende
til antallet af hektarer med højst tre. Det nationale gennemsnit i litra a) fastsættes af
medlemsstaterne på grundlag af det nationale loft, der er fastsat i
bilag II for kalenderåret 2019, og antallet af landbrugere, der har opnået
betalingsrettigheder i henhold til artikel 21, stk. 1. Det nationale gennemsnit i litra b) fastsættes af
medlemsstaterne på grundlag af det nationale loft, der er fastsat i
bilag II for kalenderåret 2019, og antallet af støtteberettigede hektar,
der er anmeldt i 2014 i henhold til artikel 26. 2.
Beløbet i stk. 1 er på mindst 500 EUR og højst
1 000 EUR. Uanset artikel 51, stk. 1, hvis anvendelsen af stk. 1
medfører en beløb under 500 EUR eller over 1 000 EUR, rundes
beløbet op eller ned til minimums‑ eller maksimumssatsen. 3.
Uanset stk. 2 kan betalingen, jf. stk. 1, i
Cypern og Malta fastsættes til et beløb, som er lavere end 500 EUR, men
ikke lavere end 200 EUR. Artikel 50 Særlige
betingelser 1.
Under deltagelsen i ordningen for mindre
landbrugere skal landbrugerne: a) som minimum
have et antal hektar svarende til det antal rettigheder, der besiddes b) opfylde
minimumskriterierne i artikel 10, stk. 1, litra b). 2.
Betalingsrettigheder, der aktiveres i 2014 i
henhold til artikel 25 og 26 af en landbruger, som deltager i ordningen
for små landbrugere, betragtes som aktiverede betalingsrettigheder, så længe
landbrugeren deltager i ordningen. De betalingsrettigheder, som en landbruger har
under deltagelsen i ordningen, betragtes ikke som uudnyttede
betalingsrettigheder, der kan føres tilbage til den nationale reserve som
omhandlet i artikel 24, stk. 1, litra b). 3.
Uanset artikel 27 kan betalingsrettigheder,
som landbrugere, der deltager i ordningen for små landbrugere, har, ikke overdrages,
medmindre der er tale om arv eller arveforskud. Landbrugere, der ved arv eller arveforskud
tildeles betalingsrettigheder fra en landbruger, der deltager i ordningen for
mindre landbrugere, er berettiget til at deltage i ordningen, hvis de opfylder
betingelserne for at modtage støtte under grundbetalingsordningen, og hvis de
arver alle denne landbrugers betalingsrettigheder. 4.
Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage
delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 55, for så vidt angår
betingelser for deltagelse i ordningen, hvis den deltagende landbrugers
situation ændrer sig. Artikel 51 Finansielle
bestemmelser 1.
Til finansiering af betalingerne i dette afsnit
skal medlemsstaterne fratrække beløbet, der svarer til de beløb, som de mindre
landbrugere er berettigede til i form af grundbetaling, jf. afsnit III, kapitel
1, betaling til landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet, som
omhandlet i afsnit III, kapitel 3, betaling til unge landbrugere, jf. afsnit
III, kapitel 4, og koblet støtte, som omhandlet i afsnit IV, fra det samlede
beløb, der er til rådighed for de respektive betalinger. Forskellen mellem summen af alle betalinger under
ordningen for mindre landbrugere og det samlede beløb, der finansieres i
henhold til første afsnit, finansieres ved en lineær nedsættelse af alle
betalinger i henhold til artikel 25. De faktorer, som ligger til grund for
fastsættelsen af beløbene i første afsnit skal være de samme i hele den
periode, som landbrugeren deltager i ordningen. 2.
Hvis det samlede betalingsbeløb, som udbetales
under ordningen for mindre landbrugere, overstiger 10 % af det årlige
nationale loft i bilag II, skal medlemsstaterne anvende en lineær nedsættelse
på de beløb, der betales i henhold til dette afsnit, for at overholde den angivne
procentsats. AFSNIT VI
nationale omstruktureringsprogrammer for bomuldssektoren Artikel 52 Anvendelse
af det årlige budget for omstruktureringsprogrammerne 1. For medlemsstater, der har
anvendt det første afsnit i artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr.
637/2008, overføres det relevante årlige budget, der er til rådighed i henhold
til artikel 5, stk. 1, i nævnte forordning, med virkning fra den 1.
januar 2014 som yderligere EU-midler til foranstaltninger inden for rammerne af
landdistriktsprogrammer, der finansieres i henhold til forordning (EU) nr. […]
[RDR]. 2. For medlemsstater, der har
anvendt andet afsnit i artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr.
637/2008, medtages deres årlige budget, som er omhandlet i artikel 5,
stk. 1, i nævnte forordning, med virkning fra den 1. januar 2017 i deres
nationale loft som fastsat i bilag II til denne forordning. AFSNIT VII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER KAPITEL 1
Meddelelser og nødsituationer Artikel 53 Anmeldelseskrav 1. Kommissionen tillægges
beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med
artikel 55 om de nødvendige foranstaltninger vedrørende medlemsstaternes
meddelelser i medfør af denne forordning eller med henblik på kontrol,
overvågning, evaluering og revision af direkte betalinger, gennemførelse af
internationale aftaler, herunder indberetningspligt i henhold til disse
aftaler. Den bør i den forbindelse tage højde for behovet
for data og samspillet mellem mulige datakilder. De indsamlede oplysninger kan, hvis det er
hensigtsmæssigt, videregives eller stilles til rådighed for internationale
organisationer, kompetente myndigheder i tredjelande eller offentligheden,
såfremt der tages hensyn til virksomhedernes legitime interesse i, at deres
forretningshemmeligheder ikke røbes. 2. Idet der tages hensyn til
behovet for at gøre de meddelelser, der er omhandlet i stk. 1, hurtige,
effektive, pålidelige og omkostningseffektive tillægges Kommissionen beføjelser
til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 55 med henblik
på at fastlægge: a) karakteren og typen af de oplysninger,
der skal meddeles b) meddelelsesmetoderne c) reglerne vedrørende adgang til
oplysninger eller informationssystemer, der stilles til rådighed d) betingelserne for og medierne til
offentliggørelse af oplysningerne. 3. Kommissionen vedtager ved
hjælp af gennemførelsesretsakter: a) regler for tilvejebringelse af de
oplysninger, der er nødvendige for anvendelsen af denne artikel b) ordninger for forvaltning af de
oplysninger, der skal meddeles, samt regler om indhold, form, timing, hyppighed
og frister for meddelelser c) procedurer for at overføre eller stille
oplysninger og dokumenter til rådighed for medlemsstaterne, internationale
organisationer, kompetente myndigheder i tredjelande eller offentligheden, såfremt
der tages hensyn til virksomhedernes berettigede interesse i, at deres
forretningshemmeligheder ikke røbes. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter
undersøgelsesproceduren i artikel 56, stk. 2. Artikel 54 Foranstaltninger
for at løse specifikke problemer 1. Kommissionen vedtager ved
hjælp af gennemførelsesretsakter de foranstaltninger, der er nødvendige og
begrundede i nødstilfælde for at løse specifikke problemer. Sådanne
foranstaltninger kan fravige denne forordnings bestemmelser, men kun i det
strengt nødvendige omfang og tidsrum. Disse gennemførelsesretsakter vedtages
efter undersøgelsesproceduren i artikel 56, stk. 2. 2. I behørigt begrundede
tilfælde af særligt hastende karakter vedrørende de foranstaltninger, der er
omhandlet i afsnit 1, vedtager Kommissionen omgående gennemførelsesretsakter i
overensstemmelse med den procedure, der er omhandlet i artikel 56,
stk. 3. KAPITEL 2
Delegerede beføjelser og gennemførelsesbestemmelser Artikel 55 Udøvelse af de delegerede beføjelser 1. Kommissionen tillægges
beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne
artikel anførte betingelser. 2. Kommissionen tillægges
beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, jf. denne forordning, for en
ubegrænset periode fra datoen for ikrafttrædelsen af denne forordning. 3. Den i stk. 1 omhandlede
delegering af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet
eller Rådet. Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegeringen af de
beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får
virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions
Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Afgørelsen
er uden virkning for gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i
kraft. 4. Så snart Kommissionen
vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet
meddelelse herom. 5. En delegeret retsakt, der
vedtages i henhold til denne forordning, træder kun i kraft, hvis hverken
Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse imod den senest
to måneder fra meddelelsen af retsakten til Europa-Parlamentet og Rådet,
eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har
informeret Kommissionen om, at de ikke vil gøre indsigelse. Fristen forlænges
med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. Artikel 56 Udvalgsprocedure 1. Kommissionen bistås af
"Komitéen for Direkte Betalinger". Denne komité er et udvalg som
omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2. Når der henvises til dette
stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. 3. Når der henvises til dette
stykke, anvendes artikel 8 i forordning (EU) nr. 182/2011 sammenholdt med
artikel 5 i nævnte forordning. KAPITEL 3
Overgangsbestemmelser og afsluttende bestemmelser Artikel 57 Ophævelse 1. Forordning (EF) nr. 637/2008
ophæves. Den gælder dog indtil den 31. december 2017 for
medlemsstater, der har gjort brug af den mulighed, der er omhandlet i andet
afsnit af artikel 4, stk. 1, i nævnte forordning. 2. Forordning (EF) nr. 73/2009
ophæves. Henvisninger til den ophævede forordning gælder
som henvisninger til denne forordning og læses i overensstemmelse med
sammenligningstabellen i bilag VII, jf. dog stk. 3. 3. Henvisningerne i denne
forordning til forordning (EF) nr. 73/2009 og forordning (EF) nr. 1782/2003
læses som henvisninger til disse forordninger, således som de var i kraft før
deres ophævelse. Artikel 58 Overgangsbestemmelser For at sikre en gnidningsløs overgang fra den
ordning, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 73/2009, til bestemmelserne i
denne forordning tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede
retsakter i overensstemmelse med artikel 55 vedrørende de
foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte landbrugernes erhvervede
rettigheder og berettigede forventninger. Artikel 59 Ikrafttræden
og anvendelsesdato Denne forordning træder i kraft på
[syvendedagen] efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den finder anvendelse fra den 1. januar 2014. Dog anvendes artikel 14, artikel 20, stk. 5,
artikel 22, stk. 6, artikel 35, stk. 1, artikel 37, stk. 1 og
artikel 39 fra denne forordnings ikrafttrædelse. Denne forordning er bindende i alle
enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand BILAG I
Støtteordninger Sektor || Retsgrundlag || Bemærkninger Grundbetaling || Afsnit III, kapitel 1, i denne forordning || Afkoblet betaling Betaling til landbrugere, der benytter landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet || Afsnit III, kapitel 2, i denne forordning || Afkoblet betaling Betaling til landbrugere i områder med særlige naturbetingede begrænsninger || Afsnit III, kapitel 3, i denne forordning || Afkoblet betaling Betalinger til unge landbrugere || Afsnit III, kapitel 4, i denne forordning || Afkoblet betaling Frivillig koblet støtte || Afsnit IV, kapitel 1, i denne forordning || Bomuld || Afsnit IV, kapitel 2, i denne forordning || Arealstøtte Betaling til små landbrugere || Afsnit V i denne forordning || Afkoblet betaling Posei || Afsnit III i Rådets forordning (EF) nr. 247/2006 || Direkte betalinger i henhold til foranstaltninger, der er fastsat i programmerne Ægæiske Øer || Kapitel III i forordning (EF) nr. 1405/2006 || Direkte betalinger i henhold til foranstaltninger, der er fastsat i programmerne BILAG II
De nationale lofter, der er omhandlet i artikel 6 || || || || || || (i 1 000 EUR) Kalenderår || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 og efterfølgende år Belgien || 553 521 || 544 065 || 534 632 || 525 205 || 525 205 || 525 205 Bulgarien || 655 661 || 737 164 || 810 525 || 812 106 || 812 106 || 812 106 Tjekkiet || 892 698 || 891 875 || 891 059 || 890 229 || 890 229 || 890 229 Danmark || 942 931 || 931 719 || 920 534 || 909 353 || 909 353 || 909 353 Tyskland || 5 275 876 || 5 236 176 || 5 196 585 || 5 156 970 || 5 156 970 || 5 156 970 Estland || 108 781 || 117 453 || 126 110 || 134 749 || 134 749 || 134 749 Irland || 1 240 652 || 1 239 027 || 1 237 413 || 1 235 779 || 1 235 779 || 1 235 779 Grækenland || 2 099 920 || 2 071 481 || 2 043 111 || 2 014 751 || 2 014 751 || 2 014 751 Spanien || 4 934 910 || 4 950 726 || 4 966 546 || 4 988 380 || 4 988 380 || 4 988 380 Frankrig || 7 732 611 || 7 694 854 || 7 657 219 || 7 619 511 || 7 619 511 || 7 619 511 Italien || 4 023 865 || 3 963 007 || 3 902 289 || 3 841 609 || 3 841 609 || 3 841 609 Cypern || 52 273 || 51 611 || 50 950 || 50 290 || 50 290 || 50 290 Letland || 163 261 || 181 594 || 199 895 || 218 159 || 218 159 || 218 159 Litauen || 396 499 || 417 127 || 437 720 || 458 267 || 458 267 || 458 267 L-1016 Luxembourg || 34 313 || 34 250 || 34 187 || 34 123 || 34 123 || 34 123 Ungarn || 1 298 104 || 1 296 907 || 1 295 721 || 1 294 513 || 1 294 513 || 1 294 513 Malta || 5 316 || 5 183 || 5 050 || 4 917 || 4 917 || 4 917 Nederlandene || 806 975 || 792 131 || 777 320 || 762 521 || 762 521 || 762 521 Østrig || 707 503 || 706 850 || 706 204 || 705 546 || 705 546 || 705 546 Polen || 3 038 969 || 3 066 519 || 3 094 039 || 3 121 451 || 3 121 451 || 3 121 451 Portugal || 573 046 || 585 655 || 598 245 || 610 800 || 610 800 || 610 800 Rumænien || 1 472 005 || 1 692 450 || 1 895 075 || 1 939 357 || 1 939 357 || 1 939 357 Slovenien || 141 585 || 140 420 || 139 258 || 138 096 || 138 096 || 138 096 Slovakiet || 386 744 || 391 862 || 396 973 || 402 067 || 402 067 || 402 067 Finland || 533 932 || 534 315 || 534 700 || 535 075 || 535 075 || 535 075 Sverige || 710 853 || 711 798 || 712 747 || 713 681 || 713 681 || 713 681 Forenede Kongerige || 3 624 384 || 3 637 210 || 3 650 038 || 3 662 774 || 3 662 774 || 3 662 774 BILAG III
Nettolofter omhandlet i artikel 7 || || || || || || (I mio. EUR) Kalenderår || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 og efterfølgende år Belgien || 553.5 || 544.1 || 534.6 || 525.2 || 525.2 || 525.2 Bulgarien || 656.2 || 733.6 || 799.7 || 801.2 || 801.2 || 801.2 Tjekkiet || 892.5 || 891.7 || 890.9 || 890.0 || 890.0 || 890.0 Danmark || 942.8 || 931.6 || 920.4 || 909.3 || 909.3 || 909.3 Tyskland || 5 275.3 || 5 235.6 || 5 196.1 || 5 156.5 || 5 156.5 || 5 156.5 Estland || 108.8 || 117.5 || 126.1 || 134.7 || 134.7 || 134.7 Irland || 1 240.7 || 1 239.0 || 1 237.4 || 1 235.8 || 1 235.8 || 1 235.8 Grækenland || 2 253.2 || 2 226.5 || 2 199.8 || 2 173.1 || 2 173.1 || 2 173.1 Spanien || 4 978.9 || 4 994.4 || 5 010.0 || 5 031.4 || 5 031.4 || 5 031.4 Frankrig || 7 732.6 || 7 694.9 || 7 657.2 || 7 619.5 || 7 619.5 || 7 619.5 Italien || 4 023.6 || 3 962.8 || 3 902.1 || 3 841.4 || 3 841.4 || 3 841.4 Cypern || 52.3 || 51.6 || 51.0 || 50.3 || 50.3 || 50.3 Letland || 163.3 || 181.6 || 199.9 || 218.2 || 218.2 || 218.2 Litauen || 396.5 || 417.0 || 437.6 || 458.1 || 458.1 || 458.1 L-1016 Luxembourg || 34.3 || 34.2 || 34.2 || 34.1 || 34.1 || 34.1 Ungarn || 1 289.2 || 1 288.0 || 1 286.8 || 1 285.7 || 1 285.7 || 1 285.7 Malta || 5.3 || 5.2 || 5.0 || 4.9 || 4.9 || 4.9 Nederlandene || 807.0 || 792.1 || 777.3 || 762.5 || 762.5 || 762.5 Østrig || 707.5 || 706.9 || 706.2 || 705.5 || 705.5 || 705.5 Polen || 3 038.9 || 3 066.4 || 3 093.9 || 3 121.4 || 3 121.4 || 3 121.4 Portugal || 573.2 || 585.8 || 598.4 || 611.0 || 611.0 || 611.0 Rumænien || 1 468.0 || 1 684.0 || 1 880.9 || 1 924.0 || 1 924.0 || 1 924.0 Slovenien || 141.6 || 140.4 || 139.3 || 138.1 || 138.1 || 138.1 Slovakiet || 384.4 || 389.5 || 394.5 || 399.4 || 399.4 || 399.4 Finland || 533.9 || 534.3 || 534.7 || 535.1 || 535.1 || 535.1 Sverige || 710.9 || 711.8 || 712.7 || 713.7 || 713.7 || 713.7 Forenede Kongerige || 3 534.9 || 3 547.1 || 3 559.2 || 3 571.3 || 3 571.3 || 3 571.3 BILAG IV
Koefficienter, der skal
anvendes i henhold til artikel 10, stk. 1 Medlemsstat || Grænse for EUR-tærsklen (artikel 10, stk. 1, litra a)) || Grænse for hektartærsklen (artikel 10, stk. 1, litra b)) Belgien || 400 || 2 Bulgarien || 200 || 0,5 Tjekkiet || 200 || 5 Danmark || 300 || 5 Tyskland || 300 || 4 Estland || 100 || 3 Irland || 200 || 3 Grækenland || 400 || 0,4 Spanien || 300 || 2 Frankrig || 300 || 4 Italien || 400 || 0,5 Cypern || 300 || 0,3 Letland || 100 || 1 Litauen || 100 || 1 Luxembourg || 300 || 4 Ungarn || 200 || 0,3 Malta || 500 || 0,1 Nederlandene || 500 || 2 Østrig || 200 || 2 Polen || 200 || 0,5 Portugal || 200 || 0,3 Rumænien || 200 || 0,3 Slovenien || 300 || 0,3 Slovakiet || 200 || 2 Finland || 200 || 3 Sverige || 200 || 4 Det Forenede Kongerige || 200 || 5 BILAG V
Finansielle bestemmelser
vedrørende Bulgarien og Rumænien, der er omhandlet i artikel 16 og 17 A. Beløb til
beregning af de nationale lofter for betalinger omhandlet i artikel 16: (i
1 000 EUR) || 2014 || 2015 Bulgarien || 805 847 || 808 188 Rumænien || 1 802 977 || 1 849 068 B. Sum af
supplerende nationale direkte betalinger til grundbetalingsordningen, der er
omhandlet i artikel 17, stk. 2: (i
1 000 EUR) || 2014 || 2015 Bulgarien || 150 186 || 71 024 Rumænien || 330 971 || 156 618 C. Sum af
supplerende nationale direkte betalinger til den afgrødespecifikke betaling for
bomuld, der er omhandlet i artikel 17, stk. 3: (i EUR) || 2014 || 2015 Bulgarien || 556 523 || 295 687 BILAG VI
Gennemsnitlig størrelse
af landbrugsbedrifter i henhold til artikel 36, stk. 5 Medlemsstat || Gennemsnitlig størrelse af landbrugsbedrift (i hektar) Belgien || 29 Bulgarien || 6 Tjekkiet || 89 Danmark || 60 Tyskland || 46 Estland || 39 Irland || 32 Grækenland || 5 Spanien || 24 Frankrig || 52 Italien || 8 Cypern || 4 Letland || 16 Litauen || 12 Luxembourg || 57 Ungarn || 7 Malta || 1 Nederlandene || 25 Østrig || 19 Polen || 6 Portugal || 13 Rumænien || 3 Slovenien || 6 Slovakiet || 28 Finland || 34 Sverige || 43 Det Forenede Kongerige || 54 BILAG VII
SAMMENLIGNINGSTABEL Forordning (EC) nr. 73/2009. || Denne forordning || Forordning (EU) nr. […] (HZR) Artikel 1 || Artikel 1 || - - || Artikel 2 || - Artikel 2 || Artikel 4 || - - || Artikel 5, stk. 2 || - Artikel 3 || Artikel 5 || - Artikel 4, stk. 1 || - || Artikel 92 Artikel 4, stk. 2 || - || Artikel 96 Artikel 5 || - || Artikel 94 Artikel 6, stk. 1 || - || Artikel 95 Artikel 6, stk. 2 || - || - Artikel 7 || - || - Artikel 8, stk. 1 og 2 || Artikel 7, stk. 1 og 3 || - - || Artikel 7, stk. 2 || - Artikel 9 || - || - Artikel 10 || - || - Artikel 11, stk. 1 og 2 || - || Artikel 25, stk. 1 og 2 - || Artikel 8 || - Artikel 12, stk. 1 og 2 || - || Artikel 12 Artikel 12, stk. 3 || - || Artikel 14 Artikel 12, stk. 4 || - || - Artikel 13 || - || Artikel 13, stk. 2 Artikel 14 || - || Artikel 68 Artikel 15 || - || Artikel 69 Artikel 16 || - || Artikel 70 Artikel 17 || - || Artikel 71 Artikel 18 || - || Artikel 72 Artikel 19 || - || Artikel 73 Artikel 20 || - || Artikel 75 Artikel 21 || - || Artikel 75, stk. 4 Artikel 22 || - || Artikel 96 Artikel 23 || - || Artikel 97 Artikel 24 || - || Artikel 99 Artikel 25 || - || Artikel 100 Artikel 26 || - || Artikel 63 Artikel 27, stk. 1 || - || Artikel 102, stk. 3 Artikel 27, stk. 2 || - || Artikel 49 Artikel 27, stk. 3 || - || Artikel 69, stk. 3 - || Artikel 9 || - Artikel 28, stk. 1 og 2 || Artikel 10, stk. 1, 3 og 4 || - - || Artikel 10, stk. 2 || - Artikel 28, stk. 3 || Artikel 23 stk. 1, litra d), nr. ii) || - - || Artikel 23, stk. 1, litra a), i), c) og d) || - - || Artikel 11 || - Artikel 29 || - || Artikel 76 Artikel 30 || - || Artikel 62 Artikel 31 || - || Artikel 2, stk. 2 Artikel 32 || Artikel 15 || - Artikel 33, stk. 1 || Artikel 18, stk. 1 || - - || Artikel 18, stk. 2 || - Artikel 34, stk. 1 og 2 || Artikel 25, stk. 1 og 2 || - Artikel 35 || Artikel 26 || - Artikel 36 || - || - Artikel 37 || Artikel 12 || - - || Artikel 14 || - Artikel 38 || - || - Artikel 39, stk. 1 || Artikel 25, stk. 3 || - Artikel 40, stk. 1 || Artikel 6, stk. 1 || - Artikel 40, stk. 2 || Artikel 19, stk. 3 || - Artikel 41, stk. 1 || Artikel 23, stk. 1 || - Artikel 41, stk. 2 || Artikel 23, stk. 3 og 4 || - Artikel 41, stk. 3 || Artikel 23, stk. 5, litra a) || - Artikel 41, stk. 5 || Artikel 23, stk. 5, litra b) || - - || Artikel 23, stk. 2, 6 og 7 || - Artikel 41, stk. 6 || Artikel 22, stk. 4 || - Artikel 42 || Artikel 24, stk. 1, litra b) || - Artikel 43, stk. 1 og 2 || Artikel 25, stk. 1 og 2 || - Artikel 43, stk. 3 || - || - Artikel 44 || - || - Artikel 45 || - || - - || - || - - || Artikel 19, stk. 1 og 2 || - Artikel 46, stk. 1 og 4 || Artikel 20, stk. 1 og 4 || - Artikel 46, stk. 5 || - || - - || Artikel 21 || Artikel 47, stk. 1 || - || - Artikel 47, stk. 2 || Artikel 22, stk. 1 (regional anvendelse) || - - || Artikel 22, stk. 1 (national anvendelse) || - - || Artikel 22, stk. 2, 3, 5, 6 og 7 || - Artikel 48 || - || - Artikel 49 || - || - Artikel 50 || - || - Artikel 51 || - || - Artikel 52 || - || - Artikel 53 || - || - Artikel 54 || - || - Artikel 55 || - || - Artikel 56 || - || - Artikel 57 || - || - Artikel 58 || - || - Artikel 59 || - || - Artikel 60 || - || - Artikel 61 || - || - Artikel 62 || - || - Artikel 63 || - || - Artikel 64 || - || - Artikel 65 || - || - Artikel 66 || - || - Artikel 67 || - || - Artikel 68 || - || - Artikel 69 || - || - Artikel 70 || - || - Artikel 71 || - || - Artikel 72 || - || - Artikel 73 || - || - Artikel 74 || - || - Artikel 75 || - || - Artikel 76 || - || - Artikel 77 || - || - Artikel 78 || - || - Artikel 79 || - || - Artikel 80 || - || - Artikel 81 || - || - Artikel 82 || - || - Artikel 83 || - || - Artikel 84 || - || - Artikel 85 || - || - Artikel 86 || - || - Artikel 87 || - || - Artikel 88 || Artikel 42 || - Artikel 89 || Artikel 43 || - Artikel 90 || Artikel 44 || - Artikel 91 || Artikel 45 || - Artikel 92 || Artikel 46 || - Artikel 93 || - || - Artikel 94 || - || - Artikel 95 || - || - Artikel 96 || - || - Artikel 97 || - || - Artikel 98 || - || - Artikel 99 || - || - Artikel 100 || - || - Artikel 101 || - || - Artikel 102 || - || - Artikel 103 || - || - Artikel 104 || - || - Artikel 105 || - || - Artikel 106 || - || - Artikel 107 || - || - Artikel 108 || - || - Artikel 109 || - || - Artikel 110 || - || - Artikel 111 || - || - Artikel 112 || - || - Artikel 113 || - || - Artikel 114 || - || - Artikel 115 || - || - Artikel 116 || - || - Artikel 117 || - || - Artikel 118 || - || - Artikel 119 || - || - Artikel 120 || - || - Artikel 121 || Artikel 16 || - Artikel 122 || - || - Artikel 123 || - || - Artikel 124 || - || - Artikel 124, stk. 6 || - || Artikel 98 Artikel 125 || - || - Artikel 126 || - || - Artikel 127 || - || - Artikel 128 || - || - Artikel 129 || - || - Artikel 130 || - || - Artikel 131 || - || - Artikel 132 || Artikel 17 || - Artikel 133 || - || - - || Artikel 28 || - - || Artikel 29 || - - || Artikel 20 || - - || Artikel 31 || - - || Artikel 32 || - - || Artikel 33 || - - || Artikel 34 || - - || Artikel 35 || - - || Artikel 36 || - - || Artikel 37 || - - || Artikel 47 || - - || Artikel 48 || - - || Artikel 49 || - - || Artikel 50 || - - || Artikel 51 || - Artikel 134 || - || - Artikel 135 || - || - Artikel 136 || - || - - || Artikel 52 || - Artikel 137 || - || - Artikel 138 || Artikel 3 || - Artikel 139 || Artikel 13 || - Artikel 140 || Artikel 53 || - Artikel 141 || Artikel 56 || - Artikel 142 || Artikel 55 || - Artikel 142, litra r) || Artikel 54 || - Artikel 143 || - || - Artikel 144 || - || - Artikel 145 || - || - Artikel 146 || Artikel 55 || - Artikel 146a || - || - Artikel 147 || Artikel 56 || - Artikel 148 || - || - Artikel 149 || Artikel 57 || - FINANSIERINGSOVERSIGT
1.
FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME
1.1.
Forslagets/initiativets betegnelse
- Forslag
til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for direkte betalinger
til landbrugere under støtteordninger inden for rammerne af den fælles
landsbrugspolitik - Forslag
til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en fælles markedsordning for
landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) - Forslag
til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om støtte til udvikling af
landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af
Landdistrikterne (ELFUL) - Forslag
til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansiering, forvaltning og
overvågning af den fælles landbrugspolitik - Forslag
til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning
(EF) nr. 73/2009, for så vidt angår anvendelsen af direkte betalinger til
landbrugere for 2013 - Forslag
til Rådets forordning om foranstaltninger til fastsættelse af støtte og
restitutioner i forbindelse med den fælles markedsordning for
landbrugsprodukter - Forslag
til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning
(EF) nr. 1234/2007, for så vidt angår enkeltbetalingsordningen og støtte til
vinavlere
1.2.
Berørt(e) politikområde(r) inden for
ABM/ABB-strukturen[28]
Politikområde
05 under udgiftsområde 2.
1.3.
Forslagets/initiativets art (lovgivningsramme for
den fælles landbrugspolitik efter 2013)
x Forslaget/initiativet drejer sig om en ny
foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet
drejer sig om en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en
forberedende foranstaltning[29] x Forslaget/initiativet drejer sig om forlængelse
af en eksisterende foranstaltning x Forslaget/initiativet drejer sig om omlægning af en
foranstaltning til en ny foranstaltning
1.4.
Mål
1.4.1.
Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske
mål, som forslaget/initiativet vedrører
For
at fremme effektiv udnyttelse af ressourcerne med henblik på intelligent, bæredygtig
og inklusiv vækst inden for EU's landbrug og udvikling af landdistrikterne i
overensstemmelse med Europa 2020-strategien har den fælles landbrugspolitik
følgende mål: -
levedygtig fødevareproduktion -
bæredygtig forvaltning af naturressourcer og klimapolitik -
ligevægtig rumlig udvikling.
1.4.2.
Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter
Specifikke mål for politikområde 05: Specifikt mål nr. 1: At
levere offentlige miljøgoder Specifikt mål nr. 2: At
kompensere for vanskelige produktionsvilkår i områder med specifikke naturlige
begrænsninger Specifikt mål nr. 3: At
sætte ind på modvirkning af klimaændringer og tilpasning til dem Specifikt mål nr. 4: At
forvalte EU-budgettet (den fælles landbrugspolitik) i overensstemmelse med høje
standarder for finansiel forvaltning Specifikt mål for ABB 05 02 - Interventioner på landbrugsmarkeder: Specifikt mål nr. 5: At
forbedre landbrugets konkurrenceevne og øge dets andel af værditilvæksten i
fødevarekæden Specifikt mål for ABB 05 03 - Direkte støtte: Specifikt mål nr. 6: At
bidrage til landbrugsindkomsterne og begrænse indkomstsvingningerne Specifikke mål for ABB 05 04 – Udvikling af landdistrikter: Specifikt mål nr. 7. At
nære grøn vækst via innovation Specifikt mål nr. 8: At
støtte beskæftigelsen og bevare den sociale struktur i landdistrikterne Specifikt mål nr. 9. At
forbedre økonomien i landdistrikterne og fremme diversificering Specifikt mål nr. 10. At
åbne mulighed for strukturelt forskelligartede driftssystemer i landbruget
1.4.3.
Forventede resultater og virkninger
Det
er på nuværende tidspunkt ikke muligt at fastsætte kvantitative mål for
effektindikatorerne. Politikken kan pege i en bestemt
retning, men de overordnede økonomiske, miljømæssige og sociale resultater, der
kan måles med sådanne indikatorer, vil i den sidste ende også afhænge af en
række ydre faktorer, som ifølge de seneste erfaringer hverken er ubetydelige og
forudsigelige. Der arbejdes videre med analyser, som bliver klar til perioden
efter 2013. Hvad
angår direkte betalinger får medlemsstaterne mulighed for til en vis grad at
bestemme, hvordan de vil implementere visse af komponenterne i ordningen for
direkte betalinger. Hvad
angår udvikling af landdistrikter vil de ventede resultater og virkninger
afhænge af de programmer for udvikling af landdistrikter, som medlemsstaterne
forelægger Kommissionen. Medlemsstaterne vil blive anmodet
om at fastsætte mål i deres programmer.
1.4.4.
Virknings- og resultatindikatorer
Forslagene
indebærer, at der oprettes en fælles overvågnings- og evalueringsramme, hvormed
virkningerne af den fælles landbrugspolitik kan måles. I
ramme skal indgå alle instrumenter, der benyttes i overvågningen og
evalueringen af foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik, især
direkte betalinger, markedsforanstaltninger, foranstaltninger til udvikling af
landdistrikter og anvendelse af krydsoverensstemmelse. Virkningerne
af disse foranstaltninger skal holdes op mod følgende mål: a) en levedygtig fødevareproduktion med fokus på landbrugernes
indkomst, landbrugets produktivitet og prisstabilitet b) bæredygtig forvaltning af naturressourcerne og klimapolitik med
fokus på udledning af drivhusgasser, biodiversitet, jord og vand c) ligevægtig rumlig udvikling med fokus på beskæftigelse, vækst og
fattigdom i landdistrikterne. Kommissionen
skal ved hjælp af gennemførelsesretsakter definere, hvilket sæt af indikatorer
der er specifikt for disse mål og områder. Dertil
kommer, at der inden for udvikling af landdistrikter foreslås en styrkelse af
det fælles overvågnings- og evalueringssystem. Systemet
skal sigte mod: a) at påvise fremskridt og resultater af politikken for
udvikling af landdistrikterne og vurdere virkningen, effektiviteten og
relevansen af indgreb i politikken for udvikling af landdistrikterne; b) at
bidrage til en mere målrettet støtte til udvikling af landdistrikterne; c) at
støtte en fælles læreproces vedrørende overvågning og evaluering. Kommissionen
vil ved hjælp af en gennemførelsesretsakt opstille en liste over fælles
indikatorer med tilknytning til politiske prioriteter.
1.5.
Forslagets/initiativets begrundelse
1.5.1.
Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt
Forslagene
skal fastlægge de retlige rammer for den fælles landbrugspolitik for tiden
efter 2013, således at denne politiks flerårige strategiske mål, der er en
direkte udløber af Europa 2020-strategien for de europæiske landdistrikter, og
de relevante krav i traktaten bliver opfyldt.
1.5.2.
Merværdien ved en indsats fra EU's side
Den
fremtidige fælles landbrugspolitik bliver ikke blot en politik, der styrer en
mindre, omend central del af EU's økonomi, men også en politik med strategisk
betydning for fødevaresikkerhed, miljø og territorial ligevægt. Den fælles landbrugspolitik vil derfor som en ægte fælles politik
udnytte de budgetmæssige ressourcer så effektivt som muligt til at bevare et
bæredygtigt landbrug overalt i EU, behandle tværnationale emner såsom
klimaændringer og styrke solidariteten mellem medlemsstaterne. Som
nævnt i Kommissionens meddelelse "Et budget for Europa 2020"[30] er den fælles landbrugspolitik
en ægte europæisk politik. I stedet for at have 27
særskilte landbrugspolitikker og -budgetter har medlemsstaterne lagt deres
ressourcer sammen i én fælles europæisk politik med ét fælles europæisk budget.
Det betyder naturligvis også, at den fælles landbrugspolitik tegner sig for en
meget stor del af EU's budget. Men denne tilgang er både mere effektiv og
økonomisk end ukoordinerede nationale tilgange.
1.5.3.
Erfaringer fra lignende foranstaltninger
Der
er foretaget en omfattende konsekvensanalyse på grundlag af en vurdering af de
aktuelle politikrammer, en vidtfavnende høring af interesserede parter og en
analyse af fremtidige udfordringer og behov. Der er mere
herom i den konsekvensanalyse og begrundelse, der ledsager de enkelte
lovgivningsforslag.
1.5.4.
Sammenhæng med andre relevante instrumenter og
eventuel synergivirkning
De
lovgivningsforslag, som denne finansieringsoversigt vedrører, skal anskues i
sammenhæng med forslaget om én rammeforordning med fælles regler for fondene
under den fælles strategiske ramme (ELFUL, EFRU, ESF, Samhørighedsfonden og
EMFF). Den forordning vil medvirke kraftigt til at
reducere de administrative byrder, udnytte EU-midlerne effektivt og gøre
forenkling til virkelighed. Det understøtter også det nye princip om en fælles
strategisk ramme for alle disse fonde og de kommende partnerskabsaftaler, som
også kommer til at omfatte disse fonde. Den
fælles strategiske ramme, som bliver skabt, skal omsætte mål og prioriteter i
Europa 2020-strategien til prioriteter for ELFUL samt EFRU, ESF,
Samhørighedsfonden og EMFF, hvorved der sikres integreret brug af disse fonde
til at nå fælles mål. Den
fælles strategiske ramme fastlægger desuden koordinationsmekanismer med andre
relevante EU-politikker og -instrumenter. Endvidere
vil der for den fælles landbrugspolitiks vedkommende blive opnået betydelige
synergi- og forenklingsvirkninger ved, at forvaltnings- og kontrolreglerne for
landbrugspolitikkens første (EFRU) og anden (ELFUL) søjle harmoniseres og
bringes på linje med hinanden. Den nøje tilknytning mellem
EFRU og ELFUL bør bevares, og eksisterende strukturer i medlemsstaterne bør
støttes.
1.6.
Varighed og finansielle virkninger
x Forslag/initiativ af begrænset
varighed (for forordningerne om direkte betalinger, udvikling af landdistrikter
og overgangsordning) –
x Forslag/initiativ gældende
fra 01/01/2014 til 31/12/2020 –
x Finansielle virkninger i
den periode, den flerårige finansielle ramme omfatter. For udvikling af
landdistrikter, virkninger for betalinger frem til 2013. x Forslag/initiativ af ubegrænset
varighed (for forordningen om den fælles markedsordning og HZR) –
Iværksættelse fra 2014.
1.7.
Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) [31]
X Direkte central forvaltning ved
Kommissionen ¨ Indirekte central forvaltning ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til: –
¨ gennemførelsesorganer –
¨ organer oprettet af Fællesskaberne[32]
–
¨ nationale offentligretlige organer/organer med offentlige
tjenesteydelsesopgaver –
¨ personer, som har fået pålagt at gennemføre specifikke aktioner i
henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er
identificeret i den relevante basisretsakt, jf. artikel 49 i finansforordningen
x Delt forvaltning sammen med
medlemsstaterne ¨ Decentral forvaltning sammen med tredjelande ¨ Fælles forvaltning
sammen med internationale organisationer (angives nærmere) Bemærkninger Der er ikke
tale om nogen væsentlig ændring i forhold til den aktuelle situation. Størsteparten af de udgifter, som lovgivningsforslagene om reform af
landbrugspolitikken vedrører, vil blive forvaltet ved delt forvaltning med
medlemsstaterne. En ganske lille del vil dog fortsat blive forvaltet centralt
direkte af Kommissionen.
2.
FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER
2.1.
Bestemmelser om kontrol og rapportering
Kommissionen
vil hvert fjerde år forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om kontrol
og evaluering af den fælles landbrugspolitik, første gang senest i 2017. Dette
bliver suppleret af særbestemmelser på alle landbrugspolitikkens områder, idet
der i gennemførelsesbestemmelserne bliver fastsat detaljerede krav til
rapportering og underretning. Hvad
angår udvikling af landdistrikter er der tillige regler for kontrol på
programniveau, som bliver rettet ind med de andre fonde, og som vil blive
koblet til ex ante-evalueringer, løbende evalueringer og ex post-evalueringer.
2.2.
Forvaltnings- og kontrolsystem
2.2.1.
Konstaterede risici
Den
fælles landbrugspolitik tilgodeser mere end syv millioner støttemodtagere, der
er omfattet af en lang række forskellige støtteordninger, som hver har deres
detaljerede og undertiden komplekse kriterier for tildeling af støtte Den
faldende fejlrate inden for den fælles landbrugspolitiks område kan allerede nu
betegnes som en tendens. Således bekræfter den seneste
fejlrate på 2 % den generelt positive vurdering af de foregående år. Det
er hensigten at fortsætte bestræbelserne, således at man kan nå ned på en
fejlrate på mindre end 2 %.
2.2.2.
Påtænkt(e) kontrolmetode(r)
Lovgivningspakken,
især forslaget til forordning om finansiering, forvaltning og overvågning af
den fælles landbrugspolitik, påregner, at det nuværende system, der er oprettet
ved forordning (EF) nr. 1290/2005 videreføres og styrkes. Der
er tale om en tvungen administrativ struktur på medlemsstatsniveau, der som
kerne har akkrediterede betalingsorganer, som har ansvaret for at udføre
kontrollen på støttemodtagerniveau ifølge principperne i punkt 2.3. Hvert år
skal chefen for det enkelte betalingsorgan fremlægge en revisionserklæring, som
bekræfter, at årsregnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og pålidelige, at de
interne kontrolsystemer fungerer korrekt, og at de bagvedliggende transaktioner
er lovlige og formelt rigtige. Et uafhængigt revisionsorgan skal afgive
udtalelse om alle tre elementer. Kommissionen
vil fortsætte sin revision af landbrugsudgifterne ifølge en risikobaseret
metode, således at revisionerne bliver rettet mod de områder, hvor risikoen er
størst. Påvises det ved denne revision, at der er afholdt
udgifter i strid med EU-reglerne, udelukker Kommissionen ved den efterprøvende
regnskabsafslutning de pågældende beløb fra EU-finansiering. Omkostningerne
til kontrol er analyseret i detaljer i bilag 8 til konsekvensanalysen af de
enkelte lovgivningsforslag.
2.3.
Foranstaltninger til forebyggelse af svig og
uregelmæssigheder
Lovgivningspakken,
især forslaget til forordning om finansiering, forvaltning og overvågning af
den fælles landbrugspolitik, påregner at de nuværende detaljerede
kontrolsystemer og sanktioner, betalingsorganerne skal anvende, videreføres og
styrkes, idet de har nogle fælles hovedtræk og nogle særregler, der er
tilpasset til den enkelte ordning. Generelt indebærer
systemerne fuldstændig administrativ kontrol af 100 % af
støtteansøgningerne, krydskontrol med andre databaser, hvis det anses for
hensigtsmæssigt, samt kontrol på stedet af et minimum af transaktioner, som
afhænger af den risiko, den pågældende ordning er behæftet med. Påvises der ved
kontrollen på stedet mange uregelmæssigheder, skal der foretages yderligere
kontrol. I den forbindelse er det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem
(IFKS) langt det vigtigste, idet det i regnskabsåret 2010 dækkede ca. 80 %
af alle udgifter under EGFL og ELFUL. Kommissionen får beføjelse til at
nedsætte antallet af kontroller på stedet i de medlemsstater, hvor
kontrolsystemerne fungerer korrekt og fejlraterne er lave. Ifølge
pakken skal medlemsstaterne endvidere forebygge, afsløre og korrigere
uregelmæssigheder og svig, pålægge sanktioner, som er effektive, virker
afskrækkende og står i et rimeligt forhold til overtrædelsen, i
overensstemmelse med EU-lovgivningen og den nationale lovgivning samt inddrive
uberettiget udbetalte beløb med renter. Der er en
mekanisme for automatisk afslutning af sager om uregelmæssigheder, idet ikke
inddrevne beløb dækkes af medlemsstaten, hvis tilbagebetalingen ikke har fundet
sted senest fire år efter datoen for tilbagebetalingsanmodningen, dog otte år,
hvis anmodningen er indbragt for retten. En sådan mekanisme vil være et stærkt
incitament for medlemsstaterne til at opkræve uretmæssigt udbetalte beløb
hurtigst muligt.
3.
FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER
Beløbene i denne finansieringsoversigt er anført i
løbende priser og som forpligtelser. I tillæg til de ændringer, der følger af
lovgivningsforslagene, og som er anført i tabellerne nedenfor, medfører
lovgivningsforslagene andre ændringer, som ikke har finansielle virkninger. For alle år i perioden 2014-2020 kan anvendelsen
af finansiel disciplin dog ikke udelukkes i denne fase. Dette
afhænger dog ikke af reformforslagene som sådan, men af andre faktorer, som
f.eks. gennemførelse af direkte støtte eller den fremtidige udvikling på
landbrugsmarkederne. Hvad angår direkte støtte, er de udvidede
nettolofter for 2014 (kalenderåret 2013) i forslaget om overgangsordningen
højere end de beløb til direkte støtte, der er angivet i tabellerne nedenfor. Formålet med denne forhøjelse er at sikre en fortsættelse af den
nuværende lovgivning i et scenarie, hvor alle andre elementer forbliver
uændrede, jf. dog et eventuelt behov for anvendelse af ordningen for finansiel
disciplin. Reformforslagene indeholder bestemmelser, der
sikrer medlemsstaterne en fast grad af fleksibilitet med hensyn til deres
tildelinger til henholdsvis direkte støtte og udvikling af landdistrikterne. Hvis medlemsstaterne beslutter at udnytte denne fleksibilitet, vil
dette have finansielle konsekvenser inden for de givne finansielle rammer, som
ikke kan kvantificeres på nuværende tidspunkt. Denne finansieringsoversigt omfatter ikke eventuel
brug af krisereserven. Det skal understreges, at de beløb,
der medregnes under markedsrelaterede udgifter, forudsætter, at der ikke i
nogen af sektorerne gennemføres offentlige opkøb til intervention og andre
kriseforanstaltninger.
3.1.
Berørt(e) udgiftspost(er) i budgettet og
udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme
Tabel 1: Beløb til
den fælles landbrugspolitik, herunder supplerende beløb i henhold til
forslagene vedrørende den flerårige finansielle ramme og reform af den fælles
landbrugspolitik i mio. EUR (løbende priser) Regnskabsår || 2013 || 2013 justeret (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT 2014-2020 || || || || || || || || || || I forslag til flerårig finansiel ramme || || || || || || || || || || Udgiftsområde 2 || || || || || || || || || || Direkte støtte og markedsrelaterede udgifter (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193 Anslåede formålsbestemte indtægter || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704 P1 Direkte støtte og markedsrelaterede udgifter (med formålsbestemte indtægter) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897 P2 Udvikling af landdistrikter (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157 I alt || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054 Udgiftsområde 1 || || || || || || || || || || Landbrugsforskning og -innovation under den fælles strategiske ramme || Ikke relevant. || Ikke relevant. || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072 Socialt dårligst stillede personer || Ikke relevant. || Ikke relevant. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 I alt || Ikke relevant. || Ikke relevant. || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889 Udgiftsområde 3 || || || || || || || || || || Fødevaresikkerhed || Ikke relevant. || Ikke relevant. || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450 || || || || || || || || || || Uden for forslag til flerårig finansiel ramme || || || || || || || || || || Reserve til kriser i landbruget || Ikke relevant. || Ikke relevant. || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945 Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) || || || || || || || || || || Heraf maksimalt tilgængelig for landbruget: (5) || Ikke relevant. || Ikke relevant. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 || || || || || || || || || || I ALT || || || || || || || || || || I ALT Kommissionens forslag (i forslag til flerårlig finansiel ramme + uden for forslag til flerårlig finansiel ramme) + formålsbestemte indtægter || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156 I ALT Forslag til flerårlig finansiel ramme (dvs. ekskl. reserve og EGF) + formålsbestemte indtægter || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393 Bemærk: (1) Det betyder, at den frivillige
gradueringsordning for Det Forenede Kongerige og artikel 136
"ikke-anvendte beløb" ikke gælder efter udgangen af 2013. (2) Beløbene vedrører det foreslåede årlige
loft for den første søjle. Det skal dog også bemærkes, at negative udgifter i
henhold til forslaget flyttes fra regnskabsafslutning (aktuelt under budgetpost
05 07 01 06) til formålsbestemte indtægter (under post 67 03). Se tabellen med
indtægtsoverslaget nedenfor. (3) I tallene for 2013 indgår beløb til
dyre- og plantesundhedsforanstaltninger samt markedsforanstaltninger i
fiskerisektoren. (4) Beløbene i tabellen ovenfor er i
overensstemmelse med beløbene i Kommissionens meddelelse "Et budget for
Europa 2020" (KOM(2011) 500 endelig af 29. juni 2011). Det er dog endnu
ikke besluttet, om den flerårige finansielle ramme kommer til at afspejle den
foreslåede overførsel af én medlemsstats rammebeløb til det nationale
omstruktureringsprogram for bomuld til udvikling af landdistrikter fra 2014,
hvilket vil indebære en justering (4 mio. EUR om året) af beløbene til
henholdsvis EGFL-delloftet og søjle 2. I tabellerne i de følgende afsnit er
beløbene overført, uanset om de bliver afspejlet i den flerårige finansielle
ramme. (5) I overensstemmelse med Kommissionens
meddelelse "Et budget for Europa 2020" (KOM(2011) 500 endelig)
stilles der et beløb på op til 2,5 mia. EUR til rådighed under Den Europæiske
Fond for Tilpasning til Globaliseringen til at støtte de landbrugere, der lider
tab som følge af globaliseringen. I ovenstående tabel er fordelingen på de
enkelte år i løbende priser kun vejledende. Forslaget til
interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om
budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM/2011/0403 endelig af
29. juni 2011) fastsætter et maksimalt årligt beløb til EGF på 429 mio. EUR i
2011-priser.
3.2.
Anslåede virkninger for udgifterne
3.2.1.
Sammenfatning af de anslåede virkninger for
udgifterne
Tabel 2: Indtægts-
og udgiftsoverslag for politikområde 05 under udgiftsområde 2 In million EUR (current prices) Regnskabsår || 2013 || 2013 justeret || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT 2014-2020 INDTÆGTER || || || || || || || || || || 123 - Sukkerproduktionsafgift (egne ressourcer) || 123 || 123 || 123 || 123 || || || || || || 246 || || || || || || || || || || 67 03 - Formålsbestemte indtægter || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187 heraf: Tidligere 05 07 01 06 - Regnskabsafslutning || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 I alt || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433 UDGIFTER || || || || || || || || || || 05 02 - Markeder (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764 05 03 - Direkte støtte (uden reduktion) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105 05 03 - Direkte støtte (med reduktion) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027 || || || || || || || || || || 05 04 - Udvikling af landdistrikter (uden reduktion) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185 05 04 - Udvikling af landdistrikter (med reduktion) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263 || || || || || || || || || || 05 07 01 06 - Regnskabsafslutning || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 I alt || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054 NETTOBUDGET efter formålsbestemte indtægter || || || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867 Bemærk: (1) For
2013 foreløbigt overslag baseret på budgetudkast 2012 under hensyntagen til
allerede vedtagne justeringer for 2013 (f.eks. vinloft, afskaffelse af
kartoffelstivelsespræmie og tørret foder) samt planlagte tiltag. For alle år
forudsættes det i overslagene, at der ikke er yderligere behov for finansiering
til støtteforanstaltninger på grund af markedsforstyrrelser eller kriser. (2) Beløbet
for 2013 omfatter et overslag for vinrydning i 2012. Tabel 3: Forslagenes
finansielle konsekvenser for hvert budgetkapitel (indtægter og udgifter) In million EUR (current prices) Regnskabsår || 2013 || 2013 justeret || || I ALT 2014-2020 || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || INDTÆGTER || || || || || || || || || || 123 - Sukkerproduktionsafgift (egne ressourcer) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || 67 03 - Formålsbestemte indtægter || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 heraf: Tidligere 05 07 01 06 - Regnskabsafslutning || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 I alt || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 UDGIFTER || || || || || || || || || || 05 02 - Markeder (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413 05 03 - Direkte støtte (uden reduktion) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913 05 03 - Direkte støtte – Resultat af den anslåede nedsættelse, som skal overføres til udvikling af landdistrikter || || || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078 05 04 - Udvikling af landdistrikter (uden reduktion) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28 05 04 - Udvikling af landdistrikter – Resultat af den anslåede nedsættelse, som skal overføres til direkte støtte || || || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078 05 07 01 06 - Regnskabsafslutning || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 I alt || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815 NETTOBUDGET efter formålsbestemte indtægter || || || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298 Bemærk: (1) For
2013 foreløbigt overslag baseret på budgetudkast 2012 under hensyntagen til
allerede vedtagne justeringer for 2013 (f.eks. vinloft, afskaffelse af
kartoffelstivelsespræmie og tørret foder) samt planlagte tiltag. For alle år
forudsættes det i overslagene, at der ikke er yderligere behov for finansiering
til støtteforanstaltninger på grund af markedsforstyrrelser eller kriser. (2) Beløbet
for 2013 omfatter et overslag for vinrydning i 2012. Tabel 4: Forslagenes
konsekvenser for de markedsrelaterede udgifter In million EUR (current prices) REGNSKABSÅR || || Retsgrundlag || Udgiftsoverslag || Ændringer i forhold til 2013 || || || || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT 2014-2020 Ekstraordinære foranstaltninger: strømlinet og udvidet anvendelsesområde for retsgrundlag || || Artikel 154, 155 og 156 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm Afskaffelse af intervention for hård hvede og sorghum || || Tidligere artikel 10 || pm || - || - || - || - || - || - || - || - Fødevarehjælp til de socialt dårligst stillede || (2) || Tidligere artikel 27 i forordning nr. 1234/2007 || 500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -3 500.0 Privat oplagring (hørfibre) || || Artikel 16 || Ikke relevant. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm Støtte til bomuld - omstrukturering || (3) || Tidligere artikel 5 i forordning nr. 637/2008 || 10.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -28.0 Etablering af sammenslutninger for frugt- og grøntsagsproducenter || || Tidligere artikel 117 || 30.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || -15.0 || -15.0 || -30.0 || -30.0 || -90.0 Skolefrugtordning || || Artikel 21 || 90.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 420.0 Afskaffelse af humle-PO || || Tidligere artikel 111 || 2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -15.9 Fakultativ privat oplagring af skummetmælkspulver || || Artikel 16 || Ikke relevant. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm Afskaffelse af støtte til brug af skummetmælkspulver som foder/kasein og brug af kasein || || Tidligere artikel 101 og 102 || pm || - || - || - || - || - || - || - || - Fakultativ privat oplagring af smør || (4) || Artikel 16 || 14.0 || [-1.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-85.0] Afskaffelse af afgift til fremme af forbruget af mælk || || Tidligere artikel 309 || pm || - || - || - || - || - || - || - || - I ALT 05 02 || || || || || || || || || || || Nettovirkning af reformforslag (5) || || || || -446.3 || -446.3 || -446.3 || -461.3 || -461.3 || -476.3 || -476.3 || -3 213.9 Bemærk: (1) Behovene
for 2013 er anslået på grundlag af Kommissionens budgetforslag for 2012, dog
ikke for a) frugt- og grøntsagssektoren, hvor behovene er baseret på
finansieringsoversigterne for de respektive reformer, og b) alle retlige
ændringer, der allerede er aftalt. (2) Beløbet
for 2013 svarer til Kommissionens forslag KOM(2010) 486. Med virkning fra 2014
finansieres foranstaltningen under udgiftsområde 1. (3) Rammen
for Grækenlands omstruktureringsprogram for bomuld (4 mio. EUR/år)
overføres til udvikling af landdistrikterne fra 2014. Rammen for Spanien (6,1
mio. EUR/år) overføres til enkeltbetalingsordningen fra 2018 (allerede
vedtaget). (4) Anslået
virkning, hvis foranstaltningen ikke anvendes. (5) Ud over
udgifter under kapitel 05 02 og 05 03 forventes det, at direkte udgifter
under kapitel 05 01, 05 07 og 05 08 vil blive finansieret af de indtægter,
der tildeles EGFL. Tabel 5: Reformforslagenes
konsekvenser for den direkte støtte In million EUR (current prices) REGNSKABSÅR || || Retsgrundlag || Udgiftsoverslag || Ændringer i forhold til 2013 || || || 2013 (1) || 2013 justeret (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT 2014-2020 || || || || || || || || || || || || Direkte støtte || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 341.0 || 381.1 || 589.6 || 768.0 || 733.2 || 733.2 || 733.2 || 4 279.3 - Allerede vedtagne ændringer: || || || || || || || || || || || || Indfasning EU-12 || || || || || 875.0 || 1 133.9 || 1 392.8 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 10 008.1 Bomuldsomstrukturering || || || || || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 6.1 || 6.1 || 6.1 || 18.4 Sundhedstjek || || || || || -64.3 || -64.3 || -64.3 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -552.8 Tidligere reformer || || || || || -9.9 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -204.2 || || || || || || || || || || || || - Ændringer som følge af nye forslag til reform af den fælles landbrugspolitik || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3 heraf: reduktion || || || || || 0.0 || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7 || || || || || || || || || || || || I ALT 05 03 || || || || || || || || || || || || Nettovirkning af reformforslag || || || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3 UDGIFTER I ALT || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 42 876.4 || 42 916.5 || 43 125.0 || 43 303.4 || 43 268.7 || 43 268.7 || 43 268.7 || 302 027.3 Bemærk: (1) Beløbet
for 2013 omfatter et overslag for vinrydning i 2012. (2) Det
betyder, at den frivillige gradueringsordning for Det Forenede Kongerige og
artikel 136 "ikke-anvendte beløb" ikke gælder efter udgangen af
2013. Tabel 6: Komponenter
af direkte støtte In million EUR (current prices) REGNSKABSÅR || || || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT 2014-2020 Bilag II || || || || || 42 407.2 || 42 623.4 || 42 814.2 || 42 780.3 || 42 780.3 || 42 780.3 || 256 185.7 Betaling for landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet (30 %) || || || || || 12 866.5 || 12 855.3 || 12 844.3 || 12 834.1 || 12 834.1 || 12 834.1 || 77 068.4 Maksimumsbeløb, der kan tildeles betaling til unge landbrugere (2 %) || || || || || 857.8 || 857.0 || 856.3 || 855.6 || 855.6 || 855.6 || 5 137.9 Grundbetalingsordning, betaling til landbrugere i områder med særlige naturbetingede begrænsninger, frivillig koblet støtte || || || || || 28 682.9 || 28 911.1 || 29 113.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 173 979.4 Maksimumsbeløb, der kan tages fra ovennævnte linjer til finansiering af ordningen for små landbrugere (10 %) || || || || || 4 288.8 || 4 285.1 || 4 281.4 || 4 278.0 || 4 278.0 || 4 278.0 || 25 689.3 Vinoverførsler omfattet af bilag II[33] || || || || || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 959.1 Reduktion || || || || || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7 Bomuld || || || || || 256.0 || 256.3 || 256.5 || 256.6 || 256.6 || 256.6 || 1 538.6 POSEI/mindre øer i Det Ægæiske Hav || || || || || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 2 504.4 Tabel 7: Reformforslagenes
konsekvenser for overgangsforanstaltningerne for ydelse af direkte støtte i
2014 In million EUR (current prices) REGNSKABSÅR || || Retsgrundlag || Udgiftsoverslag || Ændringer i forhold til 2013 || || || 2013 (1) || 2013 justeret || 2014 (2) Bilag IV til forordning (EF) nr. 73/2009 || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 541.9 Indfasning EU-10 || || || || || 616.1 Sundhedstjek || || || || || -64.3 Tidligere reformer || || || || || -9.9 I ALT 05 03 || || || || || UDGIFTER I ALT || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 41 072.4 Bemærk: (1) Beløbet
for 2013 omfatter et overslag for vinrydning i 2012. (2) I de
udvidede nettolofter indgår et overslag over vinoverførsler til
enkeltbetalingsordningen, som bygger på medlemsstaternes beslutninger vedrørende
2013. Tabel 8: Reformforslagenes
konsekvenser for udviklingen af landdistrikter i mio. EUR (løbende priser) REGNSKABSÅR || || Retsgrundlag || Tildeling til udvikling af landdistrikter || Ændringer i forhold til 2013 || || || || 2013 || 2013 justeret (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I ALT 2014-2020 Programmer for udvikling af landdistrikterne || || || 14 788.9 || 14 423.4 || || || || || || || || Støtte til bomuld - omstrukturering || (2) || || || || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 28.0 Resultat af reduktion af direkte støtte || || || || || || 164.1 || 172.1 || 184.7 || 185.6 || 185.6 || 185.6 || 1 077.7 Ramme for udvikling af landdistrikter, ekskl. teknisk bistand || (3) || || || || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -59.4 Teknisk bistand || (3) || || 27.6 || 27.6 || 8.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 29.4 Præmie for innovativt lokalt samarbejde || (4) || || Ikke relevant. || Ikke relevant. || 0.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 30.0 I ALT 05 04 || || || || || || || || || || || || Nettovirkning af reformforslag || || || || || 4.0 || 168.1 || 176.1 || 188.7 || 189.6 || 189.6 || 189.6 || 1 105.7 UDGIFTER I ALT (uden reduktion) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 101 185.5 UDGIFTER I ALT (med reduktion) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 619.2 || 14 627.2 || 14 639.8 || 14 640.7 || 14 640.7 || 14 640.7 || 102 263.2 Bemærk: (1) Tilpasninger
i overensstemmelse med eksisterende lovgivning gælder kun indtil udgangen af regnskabsåret
2013. (2) Beløbene
i tabel 1 (afsnit 3.1) er i overensstemmelse med beløbene i Kommissionens
meddelelse "Et budget for Europa 2020" (KOM(2011) 500 endelig). Det
er dog endnu ikke besluttet, om den flerårige finansielle ramme kommer til at
afspejle den foreslåede overførsel af én medlemsstats rammebeløb til det
nationale omstruktureringsprogram for bomuld til udvikling af landdistrikter
fra 2014, hvilket vil indebære en justering (4 mio. EUR om året) af beløbene
til henholdsvis EGFL-delloftet og søjle 2. I tabel 8 er beløbene overført,
uanset om de bliver afspejlet i den flerårige finansielle ramme. (3) Beløbet
for 2013 til teknisk bistand er fastsat med udgangspunkt i den indledende ramme
for udvikling af landdistrikter (overførsler fra søjle 1 er ikke medtaget). Teknisk bistand for
2014-2020 er fastsat til 0,25 % af den samlede ramme for udvikling af
landdistrikter. (4) Omfattet
af beløbet til teknisk bistand. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 5 || "Administrationsudgifter" i mio. EUR (tre decimaler) Bemærk: Det
skønnes, at forslagene ikke får nogen virkninger for bevillingerne til
administration, dvs. at det er hensigten, at lovgivningen skal implementeres
med de nuværende menneskelige ressourcer og administrationsudgifter. || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT GD: AGRI || Menneskelige ressourcer || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986 Andre administrationsudgifter || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928 I ALT GD AGRI || Bevillinger || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914 i mio. EUR (tre decimaler) || || || År N[34] || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1 ‑ 5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || || || || || || || || Betalinger || || || || || || || ||
3.2.2.
Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne
–
¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger –
x Forslaget/initiativet
medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) Der angives mål og resultater ò || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT RESULTATER Type resultater || Resultaternes gnsntl. omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Samlede resultater (antal) || Samlede omkostninger SPECIFIKT MÅL nr. 5: At forbedre landbrugets konkurrenceevne og øge dets andel af værditilvæksten i fødevarekæden || || || || || || || || || || || || || || || || - Frugt og grøntsager: Afsætning via producentorganisationer[35] || Andel af værdien af den produktion, der afsættes via producentorganisationer i forhold til den samlede produktion || || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 5 810.0 - Vin: National bevillingsramme – omstrukturering35 || Antal hektar || || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || || 3 326.0 - Vin: National bevillingsramme – investering35 || || || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || || 1 252.6 - Vin: National bevillingsramme – destillation af biprodukter35 || Hektoliter || || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || || 686.4 - Vin: National bevillingsramme – konsumalkohol35 || Antal hektar || || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || || 14.2 - Vin: National bevillingsramme – anvendelse af koncentreret most35 || Hektoliter || || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || || 261.8 - Vin: National bevillingsramme – salgsfremstød35 || || || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 1 875.3 - Andet || || || || 720.2 || || 739.6 || || 768.7 || || 797.7 || || 820.3 || || 808.8 || || 797.1 || || 5 452.3 Subtotal for specifikt mål nr. 5 || || 2 621.8 || || 2 641.2 || || 2 670.3 || || 2 699.3 || || 2 721.9 || || 2 710.4 || || 2 698.7 || || 18 763.5 SPECIFIKT MÅL nr. 6: At bidrage til landbrugsindkomsterne og begrænse indkomstsvingningerne || || || || || || || || || || || || || || || || - Direkte indkomsstøtte[36] || Antal støttede hektar (mio.) || || 161.014 || 42 876.4 || 161.014 || 43 080.6 || 161.014 || 43 297.1 || 161.014 || 43 488.1 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 303 105.0 Subtotal for specifikt mål nr. 6 || || 42 876.4 || || 43 080.6 || || 43 297.1 || || 43 488.1 || || 43 454.3 || || 43 454.3 || || 43 454.3 || || 303 105.0 OMKOSTNINGER I ALT || || || || || || || || || || || || || || || || Bemærk: For de specifikke
mål nr. 1-4 og 7-10 er resultatmålene endnu ikke fastsat (se punkt 1.4.2).
3.2.3.
Anslåede virkninger for
administrationsbevillingerne
3.2.3.1.
Resumé
–
¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af
administrationsbevillinger –
x Forslaget/initiativet
medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer[37] || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986 Andre administrationsudgifter || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || || || || || || || || Andre administrationsudgifter || || || || || || || || Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || I ALT || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
3.2.3.2.
Anslået behov for
menneskelige ressourcer
–
¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige
ressourcer –
x Forslaget/initiativet
medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Bemærk: Det skønnes, at
forslagene ikke får nogen virkninger for bevillingerne til administration, dvs.
at det er hensigten, at lovgivningen skal implementeres med de nuværende
menneskelige ressourcer og administrationsudgifter. Tallene for perioden
2014-2020 bygger på situationen i 2011. Overslag angives i hele tal (eller med højst
en decimal) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) || XX 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 XX 01 01 02 (i delegationer) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 XX 01 05 01 (indirekte forskning) || || || || || || || 10 01 05 01 (direkte forskning) || || || || || || || Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter)[38] || XX 01 02 01 (KA, V, UNE under den samlede bevillingsramme) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 XX 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) || || || || || || || XX 01 04 yy || i hovedsædet || || || || || || || i delegationerne || || || || || || || XX 01 05 02 (KA, V, UNE – indirekte forskning) || || || || || || || 10 01 05 02 (KA, V, UNE – direkte forskning) || || || || || || || Andre budgetposter (skal angives) || || || || || || || I ALT[39] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 XX angiver det
berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil
blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til
aktionen, og/eller interne rokader i GD'et, eventuelt suppleret med yderligere
bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige
tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Eksternt personale ||
3.2.4.
Forenelighed med indeværende flerårige finansielle
ramme
–
x Forslaget/initiativet er
foreneligt med FORSLAGENE TIL den flerårige finansielle ramme FOR
2014-2020 –
¨ Forslaget/initiativet kræver omlægning af det relevante udgiftsområde
i den flerårige finansielle ramme. –
¨ Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes,
eller at den flerårige finansielle ramme revideres.
3.2.5.
Tredjemands bidrag til finansieringen
–
Forslaget/initiativet indeholder ikke bestemmelser
om samfinansiering med tredjemand. –
X Forslaget vedrørende
udvikling af landdistrikter (ELFUL) indeholder bestemmelser om samfinansiering,
jf. følgende overslag: i mio. EUR (tre decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I alt Organ, som deltager i samfinansieringen (angives) || MS || MS || MS || MS || MS || MS || MS || MS Samfinansierede bevillinger I ALT[40] || Endnu ikke fastlagt || Endnu ikke fastlagt || Endnu ikke fastlagt || Endnu ikke fastlagt || Endnu ikke fastlagt || Endnu ikke fastlagt || Endnu ikke fastlagt || Endnu ikke fastlagt
3.3.
Anslåede
virkninger for indtægterne
–
¨ Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for
indtægterne. –
x Forslaget/initiativet har
følgende finansielle virkninger: –
x for egne indtægter –
x for diverse indtægter i mio. EUR (tre decimaler) Indtægtspost på budgettet || Bevillinger til rådighed i indeværende regnskabsår || Forslagets/initiativets virkninger[41] År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Indsæt så mange kolonner som nødvendigt for at vise varigheden af virkningerne (jf. punkt 1.6) || || || || || || || || For diverse indtægter,
der er formålsbestemte, angives det, hvilke af budgettets udgiftsposter der
påvirkes. Se
tabel 2 og 3 i punkt 3.2.1. [1] Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet,
Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Et
budget for Europa 2020 (KOM(2011) 500 endelig af 29.6.2011. [2] Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet,
Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om "Den
fælles landbrugspolitik på vej mod 2020: Morgendagens udfordringer: fødevarer,
naturressourcer og landområder, KOM(2010) 672 endelig af 18.11.2010. [3] Jf. især Europa-Parlamentets beslutning af 23.6.2011,
2011/2015 (INI) og formandskabets konklusioner fra den 18. marts 2011. [4] Den nuværende lovgivningsmæssige ramme omfatter Rådets
forordning (EF) nr. 73/2009 (direkte betalinger), Rådets forordning (EF)
nr. 1234/2007 (markedsordning), Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005
(udvikling af landdistrikterne) og Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005
(finansiering). [5] Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om
fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den
Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for
Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, der er
omfattet af den fælles strategiske ramme og fastlægger generelle bestemmelser
for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og
Samhørighedsfonden og ophæver forordning (EF) nr. 1083/2006, KOM(2011) 615 af
6.10.2011. [6] Bilag 9 til konsekvensanalysen indeholder en
oversigt over de 517 modtagne bidrag. [7] EUT C […] af […], s. […]. [8] EUT C […] af […], s. […]. [9] EUT C […] af […], s. […]. [10] EUT C […] af […], s. […]. [11] KOM(2010) 672 endelig af
18.11.2010. [12] EUT L 30 af 31.1.2009, s. 16. [13] EUT
L … [14] EUT
L 55 af 28.2.2011, s. 13. [15] EUT L […] af […], s. […]. [16] EUT L 42 af 14.2.2006, s. 1. [17] EUT L 265 af 26.9.2006, s. 1. [18] EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1. Ophævet og erstattet af
forordning (EF) nr. 73/2009. [19] EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. [20] EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7. [21] EUT L 189 af 20.7.2007, s. 1. [22] EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1. Ophævet ved og afløst af
forordning (EU) nr. … [RDR]. [23] EUT
L … [24] EUT
L 178 af 5.7.2008, s. 1. [25] EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. [26] EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1. [27] EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1. [28] ABM: Activity Based Management (aktivitetsbaseret
ledelse). ABB: Activity Based Budgeting (aktivitetsbaseret budgetlægning). [29] Jf. artikel 49, stk. 6, litra a) og b), i
finansforordningen. [30] KOM(2011) 500 endelig af 29. juni 2011. [31] Forklaringer vedrørende forvaltningsmetoder og
henvisninger til finansforordningen findes på webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [32] Organer omhandlet i finansforordningens artikel 185. [33] I den direkte støtte i perioden 2014-2020 indgår et
overslag over vinoverførsler til enkeltbetalingsordningen, som bygger på
medlemsstaternes beslutninger vedrørende 2013. [34] År N er det år, hvor gennemførelsen af
forslaget/initiativet begynder. [35] Baseret på den hidtidige gennemførelse og skøn i
budgetforslaget 2012. For producentorganisationerne i frugt- og
grøntsagssektoren er beløbene i overensstemmelse med reformen af sektoren, og
som anført i aktivitetsredegørelserne i 2012-budgetforslaget vil resultaterne
ført være kendt hen mod slutningen af 2011. [36] Baseret på potentielt støtteberettigede arealer i 2009. [37] Baseret på en gennemsnitlig omkostning på 127 000 EUR for
stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte). [38] KA: kontraktansatte, V: vikarer, UED: unge eksperter ved
delegationerne, LA: lokalt ansatte, UNE: udstationerede nationale eksperter. [39] Omfatter ikke delloftet på budgetpost 05.010404. [40] Dette fastsættes i de programmer for udvikling af
landdistrikter, som medlemsstaterne forelægger. [41] Med hensyn til EU's traditionelle egne indtægter (told,
sukkerafgifter) opgives beløbene netto, dvs. bruttobeløbene, hvorfra
opkrævningsomkostningerne på 25 % er fratrukket.