This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022D2069
Commission Implementing Decision (EU) 2022/2069 of 30 September 2022 on granting a derogation requested by the Netherlands pursuant to Council Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (notified under document C(2022) 6859) (Only the Dutch version is authentic)
Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/2069 af 30. september 2022 om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Nederlandene i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (Meddelt under nummer C(2022) 6859) (Kun den nederlandske udgave er autentisk)
Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/2069 af 30. september 2022 om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Nederlandene i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (Meddelt under nummer C(2022) 6859) (Kun den nederlandske udgave er autentisk)
C/2022/6859
EUT L 277 af 27.10.2022, p. 195–207
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
27.10.2022 |
DA |
Den Europæiske Unions Tidende |
L 277/195 |
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2022/2069
af 30. september 2022
om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Nederlandene i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
(Meddelt under nummer C(2022) 6859)
(Kun den nederlandske udgave er autentisk)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) |
Direktiv 91/676/EØF indeholder bestemmelser om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget. |
(2) |
I bilag III, punkt 2, til direktiv 91/676/EØF fastsættes det, at medlemsstater, der har til hensigt at anvende mere husdyrgødning end den mængde, der svarer til 170 kg kvælstof pr. hektar, skal fastsætte mængderne således, at de ikke er til hinder for opfyldelsen af målsætningerne i direktivets artikel 1. Hvis en medlemsstat tillader andre mængder i henhold til andet afsnit, litra b), underretter den Kommissionen, som undersøger begrundelsen herfor efter forskriftsproceduren i artikel 9, stk. 2. |
(3) |
Ved beslutning 2005/880/EF (2) godkendte Kommissionen en undtagelse på Nederlandenes anmodning i henhold til direktiv 91/676/EØF med henblik på at tillade anvendelsen af husdyrgødning fra græssende husdyr op til en grænse på 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 70 % græsarealer. |
(4) |
Ved afgørelse 2010/65/EU (3) godkendte Kommissionen, ved en ændring af afgørelse 2005/880/EF, en undtagelse på Nederlandenes anmodning i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF med henblik på at tillade anvendelsen af husdyrgødning fra græssende husdyr op til en grænse på 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år på bedrifter med mindst 70 % græsarealer indtil den 31. december 2013. |
(5) |
Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/291/EU (4), som ophørte med at finde anvendelse den 31. december 2017, blev Nederlandene indrømmet en undtagelse i henhold til direktiv 91/676/EØF, hvorved der blev givet tilladelse til anvendelse af husdyrgødning fra græssende husdyr på bedrifter med mindst 80 % græsarealer svarende til højst 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på sandjorder i den sydlige og centrale del og på løssjorder og svarende til højst 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på andre jordtyper. Undtagelsen vedrørte 19 564 bedrifter i 2016, hvilket svarer til 47 % af det samlede nettolandbrugsareal i Nederlandene. |
(6) |
Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/820 (5), som ophørte med at finde anvendelse den 1. januar 2020, blev Nederlandene indrømmet en undtagelse i henhold til direktiv 91/676/EØF, hvorved der blev givet tilladelse til anvendelse af husdyrgødning fra græssende husdyr på bedrifter med mindst 80 % græsarealer svarende til højst 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på sandjorder i den sydlige og centrale del og på løssjorder og svarende til højst 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på andre jordtyper. Undtagelsen vedrørte 18 818 bedrifter i 2019, hvilket svarer til 44,7 % af det samlede nettolandbrugsareal i Nederlandene. |
(7) |
Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1073 (6), som ophørte med at finde anvendelse den 31. december 2021, blev Nederlandene indrømmet en undtagelse, hvorved der blev givet tilladelse til anvendelse af husdyrgødning fra græssende husdyr på bedrifter med mindst 80 % græsarealer svarende til højst 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på sandjorder i den sydlige og centrale del og på løssjorder og svarende til højst 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år for bedrifter på andre jordtyper. Gyldighedsperioden for gennemførelsesafgørelsen blev begrænset til to år for at gøre det muligt for Nederlandene fuldt ud at gennemføre den styrkede håndhævelsesstrategi til forebyggelse af svig i gennemførelsen af gødningspolitikken. Desuden blev der medtaget yderligere betingelser for at sikre, at mængden af husdyr ikke steg, og for at reducere ammoniakemissioner i forbindelse med tilførsel af husdyrgødning. |
(8) |
Den 25. februar 2022 anmodede Nederlandene i henhold til bilag III, punkt 2, tredje afsnit, til direktiv 91/676/EØF om en ny undtagelse. |
(9) |
Nederlandene indberettede data (7) i henhold til artikel 10 i direktiv 91/676/EØF. Heraf fremgår, at der i løbet af perioden 2016-2019 ved ca. 14 % af målestationerne for grundvand i Nederlandene blev målt middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, ved 5 % blev der målt nitratkoncentrationer på mellem 40 og 50 mg/l, og ved 73 % af målestationerne blev der målt middel nitratkoncentrationer under 25 mg/l. Af dataene fremgik også, at der for perioden 2016-2019 ved ca. 99 % af målestationerne for overfladevand i Nederlandene blev målt middel nitratkoncentrationer under 50 mg/l, og at der ved 96 % af disse målestationer blev målt middel nitratkoncentrationer under 25 mg/l. Ikke desto mindre var 58 % af ferskvandsområderne eutrofe i indberetningsperioden 2016-2019, og 10 % kunne blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. |
(10) |
Disse data, som offentliggjort i rapporten i henhold til artikel 10 i direktiv 91/676/EØF (8), viste også væsentlige udsving mellem de nederlandske provinser og viste, at hotspots for forurening med nitratkoncentrationer i grundvandet og eutrofiering findes i en række af dem. I Limburg viste 36 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, og 22 % viste nedadgående udvikling, mens 74 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 16 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Noord-Brabant viste 26 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, 20 % viste nedadgående udvikling, mens 68 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 7 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Zeeland viste 14 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, og 47 % vist nedadgående udvikling, mens 80 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 11 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Zuid-Holland var 54 % af overfladevandområderne eutrofe, og 17 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Noord-Holland var 61 % af overfladevandområderne eutrofe, og 19 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Utrecht viste 24 % af grundvandsovervågningsstationerne nedadgående udvikling i nitratkoncentrationer, mens 43 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 10 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Gelderland viste 10 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, og 15 % viste nedadgående udvikling. I Overijssel viste 18 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, og 19 % vist nedadgående udvikling, mens 67 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 4 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Zeeland viste 15 % af grundvandsovervågningsstationerne middel nitratkoncentrationer over 50 mg/l, mens 65 % af overfladevandområderne var eutrofe, og 9 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Friesland viste 23 % grundvandsovervågningsstationerne nedadgående udvikling i nitratkoncentrationerne, mens 85 % af overfladevandområderne var eutrofe. I Groningen var 52 % af overfladevandområderne eutrofe, og 11 % var i risiko for at blive eutrofe, hvis der ikke blev truffet foranstaltninger. I Flevoland var 33 % af overfladevandområderne eutrofe. |
(11) |
De data, som blev rapporteret af Nederlandene i 2020 og 2021 i forbindelse med rapporten i henhold til gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1073, viste stigninger i nitratkoncentrationerne i grundvandet i områder med løss- sand- og lerjorder. I den sydlige og østlige del af regionen med sandjord var den gennemsnitlige nitratkoncentration i den øverste meter af grundvandet 67 mg/l i 2021. Dette overstiger EU-grænseværdien på 50 mg/l. Siden 2017 er nitratkoncentrationen fordoblet i denne del af regionen med sandjord. Den gennemsnitlige koncentration i den nordlige del af regionen med sandjord forblev under EU-grænseværdien, men steg til 37 mg/l i 2021. I regionen med løssjord faldt den gennemsnitlige koncentration en smule til 57 mg/l i 2020, men dette er stadig over EU-grænseværdien. I regionen med lerjord forblev nitratkoncentrationerne hele tiden under grænseværdien, men de steg dog. De laveste koncentrationer blev målt i regionen med tørvejord, hvor den gennemsnitlige koncentration var 14 mg/l i 2021. Dataene viste også, at rodzonevand fra bedrifter i overvågningsnettet for undtagelsen ofte lå over normerne for nitratkoncentrationer, selv om middelværdien forblev under 50 mg/l. |
(12) |
Nederlandene gennemfører i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i direktiv 91/676/EØF et handlingsprogram på hele sit nationale område. Den 26. december 2021 vedtog Nederlandene en ny handlingsplan for perioden 2022-2025 (9) (det 7. nitrathandlingsprogram), hvilket omfatter yderligere foranstaltninger til at reducere tab af næringsstoffer (kvælstof og fosfor) til miljøet og er baseret på en regional differentieret tilgang, som afhænger af niveauet af næringsstofforurening og jordtypen. I den miljøkonsekvensvurdering, som blev gennemført som forberedelse til det 7. nitrathandlingsprogram af de nederlandske myndigheders videnskabelige rådgivende udvalg (Commissie van Deskundigen Meststoffenwet), blev det fastslået, at handlingsprogrammets potentielle virkning ikke ville være tilstrækkelig til at nå målene for vandkvalitet. Den 25. februar 2022 vedtog Nederlandene et addendum (10) til det.7. nitrathandlingsprogram med henvisning til det national landdistriktsprogram (11), hvori der beskrives en samlet tilgang til natur, vand og klima, herunder kvælstofemissioner, for at opfylde EU-kravene på miljø- og klimaområdet. Ved hjælp af addendummet søger den nederlandske regering at omsætte sine ambitioner til konkrete foranstaltninger, som har til formål at nå målene for vandkvalitet, for så vidt angår næringsstoffer, som stammer fra landbruget. |
(13) |
I det 7. nitrathandlingsprogram for 2022-2025 og addendummet hertil fastsættes den indsats, der er nødvendig for hver region, for at nå målene for vandkvalitet, for så vidt angår nitrat og fosfor, som stammer fra landbruget, jf. direktiv 91/676/EØF og den nederlandske vandområdeplan, der er vedtaget i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (12). For så vidt angår nitratkoncentrationer i grundvandet, kræves der for regionerne Zand Noord, Zand Oost, Westelijk Noord-Brabant, Centraal zeeklei, Zuidwestelijk zeekleigebied og Westelijk zandgebied en vis indsats for at nå målene, mens der for regionerne Gelderse Vallei, Oostelijk Noord-Brabant en Limburg Zand og Lössgebied kræves en væsentlig indsats for at nå dem. Når det drejer sig om fosforkoncentrationer i overfladevandet (eutrofiering), kræves der for regionerne Zand Noord, Zand Oost, Westelijk Noord-Brabant, Oostelijk Noord-Brabant en Limburg Zand, Noordelijk zeekleigebied, Centraal zeeklei og Zuidwestelijk zeekleigebied en vis indsats for at nå målene, mens der for regionerne Gelderse Vallei, Lössgebied, Westelijk Zeeklei, Westelijk veengebied og Westelijk zandgebied kræves en væsentlig indsats for at nå dem. Dette er i overensstemmelse med de data, der er indberettet af Nederlandene i henhold til artikel 10 i direktiv 91/676/EØF. |
(14) |
Nederlandene vil vedtage en ny opdeling af områder, der er forurenet af nitrat og fosfor, som stammer fra landbruget (næringsstofforurenede områder), som skal omfatte alle afvandingsområder for at overvåge områder, hvor grundvandet og overfladevandet udviser middel nitratforurening, eller hvor lejlighedsvise nitratforureningshændelser finder sted, hvor vandet er i risiko for at blive forurenet, og hvor der er stigende koncentration, samt overvågning af områder, hvor der er eutrofiering eller risiko for eutrofiering. I opdelingen bør der også tages hensyn til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis, særlig dommene i sagerne C-221/03 (13) og C-543/16 (14). Hvis der ikke foreligger en ny opdeling senest den 1. januar 2024, vil alle områder, hvor der kræves en vis eller en væsentlig indsats, blive betegnet som næringsstofforurenede områder. |
(15) |
Denne undtagelse bør behandles inden for rammerne af EU's bredere politiske kontekst vedrørende spørgsmål om næringsstofforvaltning, særlig målsætningerne og målene i direktiv 2000/60/EF, 2006/118/EF (15) og 2008/56/EF (16), de ambitiøse mål i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indsatsfordeling (17) og Nederlandenes strategiske plan under den fælles landbrugspolitik (18) samt målene i den europæiske grønne pagt, for så vidt angår næringsstofforurening. I den europæiske grønne pagt fastsættes mål for Unionen om at reducere tab af næringsstoffer og begrænse emissionerne af andre drivhusgasser end CO2, nemlig metan og dinitrogenoxid, som gødskning og husdyr er en væsentlig kilde til. Navnlig har Unionen i fra jord til bord-strategien (19) og handlingsplan for nulforurening (20) forpligtet sig til at reducere tab af næringsstoffer med 50 % i 2030, hvilket fører til en reduktion på 20 % i gødning, bevarelse af jordens frugtbarhed og en reduktion på 25 % af de økosystemområder i EU, der på grundlag af målinger betegnes som områder, som ligger over »kritiske belastninger« fra kvælstofaflejringer, og hvor luftforurening truer biodiversiteten. |
(16) |
I det »oprindelige forslag til det nationale landdistriktsprogram« fra den 10. juni 2022 (21) bemærker den nederlandske regering følgende: »De største udfordringer findes i tørvemoseområder, Natura 2000-områder, grundvandsbeskyttelsesområder, sårbare vandløb og bufferzoner rundt om Natura 2000-lokaliteter. I disse områder vil landbrugerne have flere begrænsninger af deres aktiviteter og færre udviklingsmuligheder. Her er driftsekstensivering den mest hensigtsmæssige løsning.« Der er også en »forpligtelse til at oprette overgangsområder rundt om Natura 2000-lokaliteter«. »Overgangsområder (bufferzoner) rundt om Natura 2000-områder er områder, der grænser op til Natura 2000-lokaliteter, og som bidrager til at genoprette systemet for at opretholde og genoprette biodiversiteten i den pågældende Natura 2000-lokalitet«. |
(17) |
Kommissionen har gennemgået den nederlandske anmodning om en undtagelse under hensyntagen til kravene og målene i direktiv 91/676/EØF og erfaringerne fra tidligere undtagelsesafgørelser og på baggrund af det 7. nitrathandlingsprogram og addendummet hertil. Kommissionen har også undersøgt udviklingen i vandkvaliteten og taget hensyn til målene i den europæiske grønne pagt. På baggrund af ovenstående anser Kommissionen det for nødvendigt at sikre en forudsigelig overgangsperiode for undtagelsen på højst fire år for græsjordslandbrugere, indtil de planlagte reformer i addendummet er gennemført fuldt ud i nederlandsk lovgivning, og at ledsage den gradvise gennemførelse af de nye reformer. Kommissionen finder desuden, at opnåelsen af målene i direktiv 91/676/EØF kræver, at Nederlandene opfylder strenge yderligere betingelser, navnlig, men ikke kun, når det gælder de næringsstofforurenede områder. Den undtagelse, der anmodes om, bør støtte den reformkurs, der er defineret i addendummet og i det nationale landdistriktsprogram. |
(18) |
Den undtagelse, der indrømmes ved nærværende afgørelse, berører ikke Nederlandenes forpligtelse til at anvende Rådets direktiv 92/43/EØF (22) og Den Europæiske Unions Domstols dom i sag C-293/17 (23) navnlig vedrørende fortolkningen af direktivets artikel 6, stk. 3, og direktiv 2000/60/EF og 2008/56/EF, og undtagelsen udelukker ikke, at der kan blive behov for yderligere foranstaltninger for at opfylde de forpligtelser, der følger af nævnte direktiver. |
(19) |
Det er afgørende at sikre, at tilladelser til yderligere mængder husdyrgødning pr. hektar pr. år ikke forsinker eller medfører en risiko for opfyldelsen af kravene i anden EU-lovgivning, hvor kvælstof- og fosforforurening kan være til hinder for, at målene nås. Derfor bør nationale indrømmelser af undtagelser til individuelle landbrugere ikke tillades i grundvandsbeskyttelsesområder og Natura 2000-områder eller i bufferzonerne rundt om Natura 2000-områder som defineret i det nederlandske nationale landdistriktsprogram, hvis omfang vil blive præciseret i 2023. |
(20) |
Husdyrtætheden i Nederlandene er fortsat meget høj. I 2016 var det den højeste i Unionen, næsten fem gange højere end EU-gennemsnittet. Ifølge oplysningerne fra Nederlandene faldt det samlede antal husdyr i perioden 2019-2021 med 2,5 %, mens antallet af kreaturer steg. |
(21) |
Den samlede produktion af husdyrgødning fra 2020 bør ikke overstiges. Loftet for den maksimale produktion af husdyrgødning vil være indarbejdet i nationale lovgivning den 1. januar 2024. Desuden bør gennemførelsen af de reformer, der er planlagt inden for rammerne af det nationale landdistriktsprogram, føre til en gradvis reduktion af produktionen af husdyrgødning ved udløbet af den gældende afgørelses gyldighedsperiode. |
(22) |
Særlig i områder, der er forurenet med næringsstoffer, er det nødvendigt at supplere det 7. nitrathandlingsprogram og addendummet hertil med særlige foranstaltninger, der er anerkendt for deres effektivitet, for så vidt angår næringsstofforvaltning på bedriftsniveau og reduktion af tab af næringsstoffer i grundvandet og ferskvandet. |
(23) |
Nederlandene har gennemført en styrket håndhævelsesstrategi for at forbedre forebyggelsen af svig i gennemførelsen af landets gødningspolitik. Strategien blev gennemført i år 2020-2021, men blev noget forsinket, også på grund af covid-19-pandemien. Der skal tilstræbes en effektiv gennemførelse af strategien i overensstemmelse med dens vigtigste indsatsområder, og gennemførelsen skal udbredes til andre regioner, hvis den uafhængige vurdering viser en væsentlig risiko for forsætlig manglende overholdelse af reglerne om forvaltning af husdyrgødning. Overgangsperioden for de planlagte langbrugsreformer kan også føre til øget svig, og kontrollerne bør derfor intensiveres. |
(24) |
Tilladelserne til de enkelte landbrugere er underlagt visse betingelser, der har til formål at sikre en gødningstilførsel på bedriftsniveau, der er tilpasset planternes behov og forebygger udledning af kvælstof og fosfat i vandet. De foranstaltninger, der er fastsat ved denne afgørelse, bør supplere de foranstaltninger, der allerede anvendes inden for rammerne af det 7. nitrathandlingsprogram og addendummet hertil. |
(25) |
Nederlandene skal gennemføre alle foranstaltninger, der er fastsat i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 (24), for at nedbringe ammoniakemissionerne. I rapporten om virkningen af direktiv 91/676/EØF på emissioner af gasformigt kvælstof (25) konkluderes det, at undtagelsen i nogle regioner med en høj tæthed af husdyr kan resultere i højere emissioner af forurenende luftarter. Der bør derfor træffes passende foranstaltninger til at reducere ammoniakemissioner, herunder anvendelse af spredningsteknikker med lave emissioner, der om nødvendigt må kombineres med fastsættelse af en maksimal temperatur for tilførslen af gødning og en streng forpligtelse til omgående indarbejdning i jorden ved tilførsel af gødning/gylle på markerne. |
(26) |
De betingelser, der er fastsat i artikel 4 i denne afgørelse betragtes som den udgave af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav, der er fastsat i den nationale lovgivning, som omhandlet i artikel 12 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 (26), og de betingelser, der er fastsat i artikel 5-9 i denne afgørelse betragtes, for så vidt angår de enheder, der nyder godt af undtagelserne, som den udgave af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav, der er fastsat i den nationale lovgivning som omhandlet i artikel 12 og 13 i forordning (EU) 2021/2115. |
(27) |
Nederlandene skal opfylde målene for drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030. En omlægning af arealanvendelsen fra græsjord til agerjord ville medføre en stigning i emissionerne af kulstof fra jordbunden og hæmme overholdelsen af artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 (27). |
(28) |
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF (28) indeholder generelle bestemmelser for opbygning af en infrastruktur for geografisk information i EU med henblik på EU's miljøpolitik og andre politikområder eller aktiviteter i EU, der kan have indvirkning på miljøet. Den geografiske information, der indsamles inden for rammerne af denne afgørelse, bør i givet fald være i overensstemmelse med bestemmelserne i nævnte direktiv. For at mindske den administrative byrde og forbedre sammenhængen i dataene bør Nederlandene desuden ved indsamlingen af de nødvendige data inden for rammerne af denne afgørelse, hvor det er relevant, benytte de oplysninger, der tilvejebringes i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, som Nederlandene har oprettet i henhold til artikel 67, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 (29). |
(29) |
Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 31. december 2025. |
(30) |
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF — |
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Undtagelse
Den undtagelse, som Nederlandene ved brev af 25. februar 2022 har anmodet om med henblik på at tillade, at arealer kan tilføres en større mængde kvælstof fra husdyrgødning fra græssende husdyr end den mængde, der er anført i bilag III, punkt 2, andet afsnit, første punktum, til direktiv 91/676/EØF, indrømmes som en overgangsforanstaltning, som ledsager reformer i landbrugs- og husdyrsektoren i Nederlandene, med henblik på at opfylde EU-kravene på miljø- og klimaområdet i forbindelse med kvælstofemissioner (herunder ammoniak) og næringsstoffer i vand (herunder direktiv 91/676/EØF) på de betingelser, der er fastlagt i denne afgørelse.
Artikel 2
Undtagelsens anvendelsesområde
Undtagelsen gælder for græsjordsbedrifter, hvortil der er givet tilladelse i henhold til artikel 6.
Artikel 3
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
(1) |
»græsjordsbedrift«: bedrift, hvor mindst 80 % af det areal, der kan tilføres husdyrgødning, er græsjorder |
(2) |
»græssende husdyr«: kvæg (med undtagelse af fedekalve), får, geder, heste, æsler, hjorte og vandbøfler |
(3) |
»landbrugsjord«: den jord, som landbrugeren ejer, lejer eller forvalter i henhold til en skriftlig kontrakt, og for hvis forvaltning landbrugeren er direkte ansvarlig |
(4) |
»græsarealer«: græsarealer uden for omdriften eller græsarealer i omdrift, der henligger under fem år |
(5) |
»gødningsplan«: beregning af den påtænkte brug og tilgængelighed af næringsstoffer |
(6) |
»gødningsregnskab«: næringsstofbalance baseret på den faktiske brug og optagelse af næringsstoffer |
(7) |
»gødningsregister«: et elektronisk system, ved hjælp af hvilket landbrugeren rapporterer om den faktiske brug af næringsstoffer og om forvaltningen af husdyrgødning |
(8) |
»sandjorder i den sydlige og centrale del«: sandjorder i de sydlige og centrale landområder i henhold til artikel 1, stk. 1, i de nederlandske gennemførelsesbestemmelser vedrørende loven om gødningsstoffer (30) |
(9) |
»løssjorder«: løssjorder i henhold til artikel 1, stk. 1, i de nederlandske gennemførelsesbestemmelser vedrørende loven om gødningsstoffer |
(10) |
»næringsstoffer«: kvælstof og fosfat. |
Artikel 4
Almindelige betingelser for at være omfattet af undtagelsen
Undtagelsen indrømmes på følgende betingelser:
1) |
Nederlandene har senest den 1. januar 2024 udarbejdet en ny opdeling og et nyt kort over områder forurenet af nitrat og fosfor, der stammer fra landbruget (næringsstofforurenede områder), som omfatter alle afvandingsområder for at overvåge områder, hvor grundvandet og overfladevandet udviser middel nitratforurening, eller hvor lejlighedsvise nitratforureningshændelser finder sted, hvor vandet er i risiko for at blive forurenet, og hvor der er stigende koncentrationer, samt overvågning af områder, hvor der er eutrofiering eller risiko for eutrofiering. Som en overgangsforanstaltning, og indtil den nye opdeling er i kraft senest den 1. januar 2024, vil næringsstofforurenede områder omfatte sandjorder i den sydlige og centrale del af landet og områder med løssjorder samt, fra den 1. januar 2023, afvandingsområder, der tilhører regionale vandområder, og som i den nationale analyse af vandkvalitet (2020) (31) foretaget af det nederlandske miljøvurderingsagentur er udpeget som utilstrækkelige (dårlige, ringe og moderate), for så vidt angår næringsstoffer. Fra den 1. januar 2024 foreligger en endelig opdeling og et endeligt kort over næringsstofforurenede områder, der som minimum omfatter de områder, der blev udpeget i 2023, og eventuelle yderligere områder, hvor landbrugets bidrag til næringsstofforureningen er væsentlig, dvs. over 19 % af den samlede belastning i form af næringsstoffer. Hvis den endelige opdeling og det endelige kort over næringsstofforurenede områder ikke foreligger den 1. januar 2024, anvendes opdelingen i det 7. nitrathandlingsprogram og addendummet hertil, som omfatter alle områder, hvor der kræves en vis eller en væsentlig indsats for at nå målene for vandkvalitet, for så vidt angår nitrat- og fosforkoncentrationer, som omhandlet i direktiv 91/676/EØF og den nederlandske vandområdeplan, der er vedtaget i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF. |
2) |
Nederlandene overvåger den producerede husdyrgødningsmængde og sikrer, at produktionen af husdyrgødning på nationalt plan, for så vidt angår både kvælstof- og fosfatmængder, ikke overstiger 489,4 mio. kg kvælstof og 150,7 mio. kg fosfat (de mængder, der blev produceret i 2020), og at de reformer, der er fastsat i addendummet, resulterer i, at mængden af produceret husdyrgødning gradvist falder og i 2025 ikke overstiger 440 mio. kg kvælstof og 135 mio. kg. fosfat. |
3) |
Fra den 1. januar 2023 giver Nederlandene ikke tilladelser til undtagelser som omhandlet i artikel 5 i denne afgørelse i Natura 2000-lokaliteter oprettet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (32) og direktiv 92/43/EØF og, fra den 1. januar 2024, heller ikke i bufferzoner nær Natura 2000-lokaliteter som omhandlet i det nationale landdistriktsprogram, for hvilke kritiske belastninger fra kvælstofaflejringer overskrides. |
4) |
Fra den 1. januar 2023 giver Nederlandene ikke tilladelser til undtagelser som omhandlet i artikel 5 i denne afgørelse i grundvandsbeskyttelsesområder. I grundvandsbeskyttelsesområder anvendes der senest den 1. januar 2024 i områder, hvor grundvandet er forurenet af nitrat, en pakke af obligatoriske foranstaltninger til reduktion af næringsstofbelastningen. |
5) |
Nederlandene iværksætter følgende foranstaltninger:
|
6) |
Nederlandene efterstræber at gennemføre den styrkede håndhævelsesstrategi, der bygger på erfaringer fra gennemførelsen af artikel 4, stk. 3, i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1073. Den styrkede håndhævelsesstrategi skal som minimum omfatte følgende elementer:
|
Artikel 5
Ansøgninger om tilladelse
1. Græsjordslandbrugere kan til den kompetente myndighed indgive en ansøgning om en årlig tilladelse til at tilføre en større mængde husdyrgødning fra græssende husdyr, herunder gødning, der er afsat af dyrene selv, nemlig den mængde gødning pr. hektar pr. år, der indeholder:
a) |
for 2022 op til 230 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i næringsstofforurenede områder og op til 250 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i andre områder |
b) |
for 2023 op til 220 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i næringsstofforurenede områder og op til 240 kg kvælstof pr. hektar i andre områder |
c) |
for 2024 op til 210 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i næringsstofforurenede områder og op til 230 kg kvælstof pr. hektar i andre områder |
d) |
for 2025 op til 190 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i næringsstofforurenede områder og op til 200 kg kvælstof pr. hektar i andre områder |
e) |
efter den 31. december 2025 op til 170 kg kvælstof pr. hektar og pr. år i alle områder. |
2. Samtidig med den ansøgning, der er nævnt i stk. 1, indsender ansøgerne en skriftlig erklæring om, at de opfylder betingelserne i artikel 7, 8 og 9, og at de accepterer, at anvendelsen samt gødningsplanen og gødningsregnskabet som omhandlet i artikel 7 vil kunne være genstand for inspektion som omhandlet i artikel 11 i denne afgørelse.
Artikel 6
Meddelelse af tilladelser
Tilladelserne til på græsjordsbedrifter at anvende en større mængde husdyrgødning fra græssende husdyr, herunder gødning afsat af græssende husdyr, tildeles på de betingelser, der er fastsat i artikel 7, 8 og 9.
Artikel 7
Betingelser vedrørende tilførsel af husdyrgødning og andre typer gødning på græsjordsbedrifter, der nyder godt af en undtagelse
1. Den mængde gødning fra husdyrhold, der årligt tilføres jorden på græsjordsbedrifter, herunder gødning afsat af husdyrene selv, må ikke overstige de mængder, der er angivet i artikel 5.
2. Fosfatholdige kunstgødninger må ikke anvendes på græsjordsbedriften.
3. Græsjordsbedriften udfærdiger en gødningsplan senest den 28. februar. Planen skal som minimum omfatte de elementer, der er opført i artikel 7, stk. 4, i gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1073. Gødningsplanen skal revideres senest syv dage efter eventuelle ændringer i græsjordsbedriftens landbrugspraksis.
4. Græsjordsbedrift fører og opbevarer et gødningsregnskab for hver kalenderår. Det indsendes til den kompetente myndighed senest den 31. marts det følgende kalenderår. Gødningsregnskabet skal indeholde følgende oplysninger.
a) |
afgrødeareal |
b) |
antal og type husdyr |
c) |
gødningsproduktion pr. dyr |
d) |
mængde handelsgødning, som græsjordsbedriften har importeret |
e) |
mængde husdyrgødning leveret til eksterne kontrahenter og derfor ikke anvendt på græsjordsbedriften og navnene på kontrahenterne. |
5. Græsjordsbedriften gennemfører mindst hvert fjerde år en analyse af kvælstof- og fosforkoncentrationer i jorden for hvert af bedriftens ensartede områder under hensyntagen til sædskifteplaner og jordegenskaber. Der kræves som minimum en analyse pr. fem hektar jord. På grundlag af analysen anvendes bedriftens gødningsplan og korrigerende foranstaltninger.
6. Hvis græsarealer pløjes med henblik på græsarealsfornyelse, reduceres normen for kvælstoftilførsel med 50 kg kvælstof pr. hektar efter den 31. maj i hvert kalenderår. Hvis græsarealer pløjes med henblik på dyrkning af majs, reduceres normen for kvælstoftilførsel for majs med 65 kg kvælstof pr. hektar.
7. Hvis sædskifteplaner omfatter bælgafgrøder eller andre planter, der binder atmosfærisk kvælstof, reduceres tilførslen af gødning tilsvarende.
8. Der må ikke udbringes husdyrgødning om efteråret forud for udsåningen af græs.
Artikel 8
Betingelser vedrørende jordforvaltning på græsjordsbedrifter, der nyder godt af en undtagelse
1. I områder, der er forurenet med næringsstoffer, udlægges græs eller andre afgrøder efter majs, hvorved plantedækket om vinteren sikres.
2. Efterafgrøder må ikke pløjes før den 1. februar.
3. I områder med næringsstofforurening må græsset kun pløjes om foråret, med undtagelse af:
a) |
græsarealsfornyelse, hvor pløjning kan foretages indtil senest den 31. august |
b) |
sætning af blomsterløg, hvor pløjning kan foretages om efteråret. |
4. Pløjet græs på alle jordtyper følges umiddelbart af en afgrøde med stort kvælstofbehov, og gødningsomfanget baseres på en jordanalyse for mineralsk kvælstof og andre parametre, som giver mulighed for at anslå kvælstofudvaskningen fra mineralisering af organisk materiale.
Artikel 9
Betingelser for reduktion af ammoniakemissioner for også at reducere næringsstofdeponering i vand
1. På græsjordsbedrifter, der er omfattet af en tilladelse i henhold til artikel 6, gælder følgende betingelser:
a) |
gylle skal udbringes på græsarealer på sand- og løssjorder ved overfladisk nedfældning |
b) |
gylle skal udbringes på græsarealer på ler- og tørvejorder ved overfladisk nedfældning med en slæbesko med en fortynding af gyllen med vand på 2:1 eller med en »pulse track«-nedfælder |
c) |
gylle må ikke udbringes med en slæbesko, hvis temperaturen udenfor er 20 °C eller højere. |
d) |
gylle udbringes på agerjord ved nedfældning eller indarbejdes i jorden umiddelbart efter udbringningen i et enkelt arbejdsmæssigt skridt |
e) |
fast husdyrgødning skal straks indarbejdes i jorden efter udbringning i højst to arbejdsmæssige skridt. |
2. Nederlandene skal levere kurser i foranstaltninger til reduktion af ammoniakemissioner til alle græsjordslandbrugere, der nyder godt af en tilladelse. Det første kursus skal leveres før den 31. december 2023.
Artikel 10
Overvågning
1. De kompetente myndigheder sørger for, at der udarbejdes kort, hvoraf der fremgår procentdele af følgende:
a) |
græsjordsbedrifterne i hver kommune, som er omfattet af tilladelser |
b) |
husdyrene i hver kommune, som er omfattet af tilladelser |
c) |
landbrugsarealerne i hver kommune, som er omfattet af tilladelser. |
Disse kort ajourføres hvert år.
2. De kompetente myndigheder etablerer og driver et overvågningsnet for udtagning af prøver af jordens vandindhold, vandløb, højtliggende grundvand og drænvand på målesteder på græsjordsbedrifter, der er omfattet af en tilladelse. Dette overvågningsnet leverer data om nitrat- og fosfatkoncentrationen i det vand, der forlader rodzonen og siver ned i grundvands- og overfladevandssystemet.
3. Overvågningsnettet skal omfatte mindst 300 bedrifter, der er omfattet af tilladelser, og skal være repræsentativt for hver jordtype (ler-, tørve-, sand- og sandholdige løssjorder), for forureningsniveauet, for gødskningspraksis og for sædskiftepraksis. Sammensætningen af overvågningsnettet ændres ikke i den periode, hvor nærværende afgørelse finder anvendelse.
4. De kompetente myndigheder overvåger:
a) |
rodzonevand, overfladevand og grundvand |
b) |
fremskridt i retning af at nå målene for vandkvalitet, for så vidt angår nitrat og fosfor, som omhandlet i direktiv 91/676/EØF og den nederlandske vandområdeplan, der er vedtaget i forbindelse med direktiv 2000/60/EF, i næringsstofforurenede områder. |
5. Nederlandene fremsender Kommissionen data om nitratkoncentrationer i overfladevand og grundvand og om overfladevandets fosfatkoncentration og trofiske tilstand, både i områder, der er omfattet af betingelserne for undtagelsen, og i områder, er ikke er omfattet af nævnte betingelser.
Artikel 11
Kontroller og inspektioner
1. De kompetente myndigheder foretager med henblik på at vurdere overholdelsen af betingelserne i artikel 7, 8 og 9 administrativ kontrol af alle ansøgninger om tilladelse. Viser det sig, at betingelserne ikke er opfyldt, afviser de kompetente myndigheder ansøgningen, og ansøgeren oplyses om begrundelsen for afslaget.
De kompetente myndigheder foretager administrativ kontrol af mindst 5 % af de græsjordsbedrifter, for hvilke der er udstedt tilladelse, med hensyn til arealanvendelse, husdyrantal og produktion af husdyrgødning.
2. De kompetente myndigheder udarbejder et program for markinspektioner på græsjordsbedrifter omfattet af tilladelser, som er baseret på risiko og gennemføres med passende hyppighed. I programmet tages der hensyn til resultaterne af kontrollen de foregående år, resultaterne af generel stikprøvekontrol i forbindelse med lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF og alle andre oplysninger, der kan tyde på manglende overholdelse af betingelserne i artikel 7, 8 og 9 i denne afgørelse.
Der gennemføres markinspektioner på mindst 5 % af de græsjordsbedrifter, der er omfattet af tilladelser, med henblik at vurdere, hvorvidt betingelserne i artikel 7, 8 og 9 er overholdt. Disse inspektioner suppleres med de inspektioner og kontroller, der er omhandlet i artikel 4, stk. 6.
3. Hvis det i et givet år forekommer, at en græsjordsbedrift med en tilladelse ikke opfylder betingelserne i artikel 7, 8 og 9, pålægges indehaveren af tilladelsen sanktioner i overensstemmelse med de nationale regler, og den pågældende er ikke berettiget til en tilladelse det efterfølgende år.
4. De kompetente myndigheder tillægges de beføjelser og midler, der er nødvendige for at efterprøve overholdelsen af betingelserne for en tilladelse, der gives i medfør af denne afgørelse.
Artikel 12
Rapportering
1. De kompetente myndigheder forelægger senest den 30. juni hvert år Kommissionen en rapport med følgende oplysninger:
a) |
gødningsdata for alle græsjordsbedrifter, der er omfattet af en tilladelse, jf. artikel 6, herunder oplysninger om udbytter og jordtyper |
b) |
udviklingen i husdyrantal for hver husdyrkategori i Nederlandene og på græsjordsbedrifter, der er omfattet af en tilladelse |
c) |
udviklingen i den nationale produktion af husdyrgødning for så vidt angår kvælstof- og fosfatindholdet |
d) |
gennemførelsen af de generelle betinger, der er fastsat i artikel 4 |
e) |
de kort, der er omhandlet i artikel 10, stk. 1 |
f) |
resultaterne af overvågningen af grundvandet og overfladevandet, hvad angår nitrat- og fosfatkoncentrationer og eutrofiering, herunder oplysninger om tendenserne i vandkvaliteten for grundvand og overfladevand, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, samt undtagelsens virkning for vandkvaliteten, jf. artikel 10, stk. 4 og 5, i denne afgørelse |
g) |
en vurdering på grundlag af kontroller gennemført på den enkelte bedrift af, hvordan de betingelser for tilladelser, der er fastsat i artikel 7, 8 og 9, gennemføres, og oplysninger om bedrifter, der ikke overholder betingelserne, på grundlag af resultaterne af de administrative kontroller og markinspektionerne, jf. artikel 11 |
h) |
gennemførelsen af den styrkede håndhævelsesstrategi, der er omhandlet i artikel 4, med særlig indberetning om hvert af de elementer, der er omhandlet i artikel 4, stk. 6. |
2. Geodataene i den i stk. 1 omhandlede rapport skal i de relevante tilfælde være i overensstemmelse med direktiv 2007/2/EF. Nederlandene benytter ved indsamlingen af det nødvendige datamateriale, hvor det er relevant, de oplysninger, der tilvejebringes i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 67, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1306/2013.
Artikel 13
Anvendelsesperiode
Denne afgørelse finder anvendelse indtil den 31. december 2025.
Artikel 14
Adressat
Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Nederlandene.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. september 2022.
På Kommissionens vegne
Virginijus SINKEVIČIUS
Medlem af Kommissionen
(1) EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1.
(2) Kommissionens beslutning 2005/880/EF af 8. december 2005 om godkendelse af en undtagelse på Nederlandenes anmodning i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 324 af 10.12.2005, s. 89).
(3) Kommissionens afgørelse 2010/65/EU af 5. februar 2010 om ændring af beslutning 2005/880/EF om godkendelse af en undtagelse på Nederlandenes anmodning i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 35 af 6.2.2010, s. 18).
(4) Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/291/EU af 16. maj 2014 om indrømmelse af en undtagelse, som Nederlandene har anmodet om i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 148 af 20.5.2014, s. 88).
(5) Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/820 af 31. maj 2018 om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Nederlandene i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 137 af 4.6.2018, s. 27).
(6) Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1073 af 17. juli 2020 om indrømmelse af en undtagelse på anmodning af Nederlandene i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EUT L 234 af 21.7.2020, s. 20).
(7) COM(2021) 1000 og SWD(2021) 1001 og 28.
(8) COM(2021) 1000 og SWD(2021) 1001 og 28.
(9) Oprindelig titel »7e Nederlandse actieprogramma betreffende de Nitraatrichtlijn (2022-2025)«.
(10) Oprindelig titel »Addendum op het 7e actieprogramma Nitraatrichtlijn«.
(11) Nationaal Programma Landelijk Gebied.
(12) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).
(13) Domstolens dom af 22. september 2005, C 221/03, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber mod Kongeriget Belgien, ECLI:EU:C:2005:573.
(14) Domstolens dom af 21. juni 2018, Europa-Kommissionen mod Forbundsrepublikken Tyskland, C-543/16, ECLI:EU:C:2018:481.
(15) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/118/EF af 12. december 2006 om beskyttelse af grundvandet mod forurening og forringelse (EUT L 372 af 27.12.2006, s. 19).
(16) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).
(17) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/842 af 30. maj 2018 om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissioner for medlemsstaterne fra 2021 til 2030 som bidrag til klimaindsatsen med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i Parisaftalen og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 26).
(18) SWD(2020) 93 final — Analysis of links between CAP Reform and Green Deal, SWD(2020) 388 final — Commission recommendations for Netherland’s CAP strategic plan. SWD(2020) 388 final.
(19) En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem. COM(2020) 381 final.
(20) COM(2021) 400 final.
(21) Oprindelig titel »Startnotitie Nationaal Programma Landelijk Gebied – 10 Juni 2022«.
(22) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).
(23) Sag C-293/17 Coöperatie Mobilisation for the Environment og Vereniging Leefmilieu (ECLI:EU:C:2018:882).
(24) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1).
(25) The impact of the Nitrates Directive on gaseous N emissions, Effects of measures in nitrates action programme on gaseous N emissions, Contract ENV.B.1/ETU/2010/0009.
(26) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 af 2. december 2021 om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 (EUT L 435 af 6.12.2021, s. 1).
(27) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/841 af 30. maj 2018 om medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag fra arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 og om ændring af forordning (EU) nr. 525/2013 og afgørelse nr. 529/2013/EU (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 1).
(28) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire) (EUT L 108 af 25.4.2007, s. 1).
(29) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).
(30) Oprindelig titel »Uitvoeringsregeling Meststoffenwet«.
(31) https://www.pbl.nl/sites/default/files/downloads/pbl-2020-nationale-analyse-waterkwaliteit-4002_0.pdf.
(32) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).
(33) Oprindelig titel »Uitvoeringsregeling Meststoffenwet«.
(34) Oprindelig titel »Besluit gebruik meststoffen«.
(35) Oprindelig titel »Activiteitenbesluit milieubeheer«.