This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013AP0320
European Parliament legislative resolution of 4 July 2013 on the joint text approved by the Conciliation Committee for a decision of the European Parliament and of the Council providing further macro-financial assistance for Georgia (PE-CONS 00038/2013 — C7-0168/2013 — 2010/0390(COD))
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2013 o společném návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2013 o společném návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))
Úř. věst. C 75, 26.2.2016, p. 325–331
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
26.2.2016 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 75/325 |
P7_TA(2013)0320
Poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii ***III
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. července 2013 o společném návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013 – 2010/0390(COD))
(Řádný legislativní postup: třetí čtení)
(2016/C 075/47)
Evropský parlament,
— |
s ohledem na společný návrh, který schválil dohodovací výbor, a na příslušné prohlášení Parlamentu a Rady k tomuto návrhu (PE-CONS 00038/2013 – C7-0168/2013), |
— |
s ohledem na svůj postoj v prvním čtení (1) k návrhu Komise Evropskému parlamentu a Radě (COM(2010)0804), |
— |
s ohledem na svůj postoj ve druhém čtení (2) k postoji Rady v prvním čtení (3), |
— |
s ohledem na stanovisko Komise k pozměňovacím návrhům Parlamentu k postoji Rady v prvním četní (COM(2013)0067), |
— |
s ohledem na postoj Rady ve druhém čtení, |
— |
s ohledem na čl. 294 odst. 13 Smlouvy o fungování Evropské unie, |
— |
s ohledem na článek 69 jednacího řádu, |
— |
s ohledem na zprávu delegace v dohodovacím výboru (A7-0244/2013), |
1. |
schvaluje společný postoj; |
2. |
potvrzuje společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady, které je přílohou tohoto usnesení; |
3. |
pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady podepsal akt podle čl. 297 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie; |
4. |
pověřuje svého generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění spolu s prohlášeními Evropského parlamentu a Rady, které se aktu týkají, v Úředním věstníku Evropské unie; |
5. |
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům. |
(1) Úř. věst. C 377 E, 7.12.2012, s. 211.
(2) Přijaté texty 11.12.2012, P7_TA(2012)0472.
(3) Úř. věst. C 291 E, 10.5.2012, s. 1.
PŘÍLOHA K LEGISLATIVNÍMU USNESENÍ
Společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady přijaté společně s rozhodnutím o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii
Evropský parlament a Rada:
— |
souhlasí, že přijetí rozhodnutí o poskytnutí další makrofinanční pomoci Gruzii by mělo být chápáno v širším kontextu potřeby vytvoření rámce, který by měl být zárukou kvalitních a účinných rozhodnutí o poskytování makrofinanční pomoci třetím zemím; |
— |
souhlasí, že přijímání rozhodnutí o budoucích operacích makrofinanční pomoci by se mělo opírat o níže uvedená odůvodnění a zásady poskytování makrofinanční pomoci Unie způsobilým třetím zemím a územím, aniž je dotčeno právo legislativní iniciativy a právní forma budoucího nástroje, který tyto odůvodnění a zásady formalizuje; |
— |
se zavazují, že v budoucích jednotlivých rozhodnutích o poskytnutí makrofinanční pomoci Unie tyto odůvodnění a zásady plně zohlední. |
ČÁST A – ODŮVODNĚNÍ
(1) |
Unie je významným poskytovatelem hospodářské, finanční a technické pomoci třetím zemím. Makrofinanční pomoc Unie (dále jen „makrofinanční pomoc“) se osvědčila jako účinný nástroj hospodářské stabilizace a jako motivační faktor strukturálních reforem v zemích a územích, které tuto pomoc přijímají (dále jen „příjemci“). V souladu se svou celkovou politikou vůči kandidátským, potenciálním kandidátským a sousedním zemím by Unie měla mít možnost poskytovat těmto zemím makrofinanční pomoc s cílem vytvořit zónu sdílené stability, bezpečnosti a prosperity. |
(2) |
Makrofinanční pomoc by měla vycházet z rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, která se přijímají ad hoc pro jednotlivé země. Tyto zásady mají za cíl zvýšit účinnost a efektivnost rozhodovacího procesu, který těmto rozhodnutím a jejich provádění předchází, vést k tomu, aby příjemci ve vyšší míře plnili nezbytné politické předpoklady pro poskytnutí makrofinanční pomoci, a zlepšit transparentnost a demokratickou kontrolu této pomoci. |
(3) |
Ve svém usnesení o provádění makrofinanční pomoci třetím zemím ze dne 3. června 2003 Evropský parlament vyzval k přijetí rámcového nařízení o makrofinanční pomoci, které by urychlilo rozhodovací proces a sloužilo jako formální a transparentní základ pro tento finanční nástroj. |
(4) |
Ve svých závěrech ze dne 8. října 2002 Rada stanovila kritéria (takzvaná genvalská kritéria), jimiž se mají operace makrofinanční pomoci řídit. Bylo by vhodné tato kritéria aktualizovat a vyjasnit, zejména pokud jde o kritéria pro stanovení vhodné formy pomoci (půjčka, grant nebo jejich kombinace). |
(5) |
Tyto zásady by Unii měly umožnit pohotové poskytování makrofinanční pomoci, zvláště v případě, kdy okolnosti vyžadují okamžité kroky, a zvýšit jasnost a transparentnost kritérií pro provádění makrofinanční pomoci. |
(6) |
Komise by měla zajistit, aby makrofinanční pomoc byla v souladu s hlavními zásadami, cíli a opatřeními v různých oblastech vnější činnosti i ostatních příslušných politik Unie. |
(7) |
Makrofinanční pomoc by měla podporovat vnější politiku Unie. Útvary Komise a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ) by v průběhu operace makrofinanční pomoci měly úzce spolupracovat, aby se koordinovala vnější politika Unie a zajistila se její ucelenost. |
(8) |
Makrofinanční pomoc by měla posilovat oddanost příjemců vůči hodnotám, které mají společné s Unií, včetně demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných, dodržování lidských práv, udržitelného rozvoje a snižování chudoby a vůči zásadám otevřeného a spravedlivého obchodu založeného na pravidlech. |
(9) |
Předpokladem poskytnutí makrofinanční pomoci by měla být skutečnost, že způsobilá země uplatňuje účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému více politických stran a právního státu, a zaručuje dodržování lidských práv. Komise by měla pravidelně kontrolovat plnění těchto nezbytných předpokladů. |
(10) |
Konkrétní cíle jednotlivých rozhodnutí o makrofinanční pomoci by měly zahrnovat posílení efektivnosti, transparentnosti a odpovědnosti správy veřejných financí u příjemců. Komise by měla pravidelně kontrolovat dosažení těchto cílů. |
(11) |
Cílem makrofinanční pomoci by měla být podpora obnovy udržitelného stavu vnějšího financování třetích zemí a území, které se potýkají s nedostatkem zahraniční měny a mají další potíže spojené s vnějším financováním. Makrofinanční pomoc by neměla poskytovat běžnou finanční podporu a jejím hlavním cílem by rovněž neměla být podpora hospodářského a sociálního rozvoje příjemců. |
(12) |
Makrofinanční pomoc by měla doplňovat zdroje poskytované Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a dalšími mnohostrannými finančními institucemi a příslušná zátěž Unie by měla být spravedlivě sdílena s jinými dárci. Makrofinanční pomoc by měla zajišťovat přidanou hodnotu ze zapojení Unie. |
(13) |
V zájmu zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie souvisejících s makrofinanční pomocí by příjemci měli přijmout vhodná opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí souvisejících s touto pomocí a rovněž by měly být zavedeny kontroly Komise a audity Účetního dvora. |
(14) |
O výběru postupu pro přijímání memorand o porozumění by mělo být rozhodnuto v souladu s kritérii stanovenými v nařízení (EU) č. 182/2011. V této souvislosti by obecně měl být použit poradní postup, ale vzhledem k potenciálně významnému dopadu operací přesahujících prahovou hodnotu stanovenou v části B je v takovém případě vhodné použít přezkumný postup. |
ČÁST B – ZÁSADY
1. Cíl pomoci
a) |
Makrofinanční pomoc by měla být mimořádný finanční nástroj účelově nevázané všeobecné podpory platební bilance způsobilých třetích zemí a území. Jejím cílem by měla být obnova udržitelného stavu vnějšího financování způsobilých zemí a území, které mají s vnějším financováním potíže. Měla by podporovat provádění politického programu, jehož součástí by měla být účinná opatření zaměřená na korekci a strukturální reformy a určená ke zlepšení stavu platební bilance, zejména v průběhu trvání programu, a k posílení provádění příslušných smluv a programů s Unií. |
b) |
Makrofinanční pomoc Unie by měla být poskytnuta pouze za podmínky, že existují významné zbývající potřeby vnějšího financování, které zjistila Komise ve spolupráci s mnohostrannými finančními institucemi a na jejichž pokrytí nestačí prostředky poskytnuté MMF a jinými mnohostrannými institucemi, a to navzdory tomu, že příslušná země nebo území provádí účinné programy hospodářské stabilizace a reforem. |
c) |
Makrofinanční pomoc Unie by měla mít krátkodobou povahu a měla by být ukončena, jakmile se vnější finanční situace vrátí k udržitelnému stavu. |
2. Způsobilé země a území
Třetími zeměmi a územími způsobilými k tomu, aby se staly příjemci makrofinanční pomoci Unie, by měly být:
— |
kandidátské a potenciální kandidátské země, |
— |
země a území, kterých se týká evropská politika sousedství, |
— |
za mimořádných a řádně odůvodněných okolností další třetí země, které mají rozhodující vliv na regionální stabilitu, jsou pro Unii strategicky významné a jsou Unii politicky, hospodářsky a zeměpisně blízké. |
3. Forma pomoci
a) |
Makrofinanční pomoc by obvykle měla mít formu půjčky. Ve výjimečných případech smí být pomoc poskytnuta formou grantu nebo kombinace půjčky a grantu. Při rozhodování o tom, jak vysoký podíl by měla tvořit případná grantová složka, by Komise ve fázi přípravy svého návrhu měla vzít v potaz úroveň hospodářského rozvoje příjemce posuzovanou podle příjmů na obyvatele a míry chudoby, jakož i jeho schopnost splácet určenou podle analýzy udržitelnosti dluhu. Zároveň by měla zajistit dodržování zásady spravedlivého rozdělení zátěže mezi Unii a jiné dárce. Za tímto účelem by Komise rovněž měla zohlednit, v jaké míře na danou zemi mezinárodní finanční instituce a jiní dárci uplatňují zvýhodněné podmínky. |
b) |
Jestliže má makrofinanční pomoc formu půjčky, měla by být Komise zmocněna půjčit si jménem Unie nezbytné finanční prostředky na kapitálových trzích nebo od finančních institucí a dále je půjčit příjemci. |
c) |
Výpůjční a úvěrové operace by měly být uskutečňovány v eurech se stejným dnem připsání a Unie by se neměla dotýkat změna splatnosti ani riziko směnných kurzů či riziko úrokových sazeb. |
d) |
Veškeré náklady vzniklé Unii v souvislosti s výpůjčními a úvěrovými operacemi by měl hradit příjemce. |
e) |
Pokud okolnosti umožní snížení úrokové sazby půjčky, může se Komise na žádost příjemce rozhodnout zcela nebo částečně refinancovat svou původní půjčku nebo restrukturalizovat odpovídající finanční podmínky. Refinanční a restrukturalizační operace by měly být uskutečňovány v souladu s podmínkami stanovenými v bodu 3 písm. d) a neměly by vést k prodloužení průměrné splatnosti dotyčné půjčky ani ke zvýšení částky nesplacené jistiny ke dni refinancování nebo restrukturalizace. |
4. Finanční ustanovení
a) |
Částky makrofinanční pomoci poskytnuté formou grantů by měly být v souladu s rozpočtovými prostředky stanovenými ve víceletém finančním rámci. |
b) |
Částky makrofinanční pomoci poskytnuté formou půjček by měly být dotovány v souladu s nařízením, kterým se zřizuje Záruční fond pro vnější vztahy. Výše dotací by měly být v souladu s rozpočtovými prostředky stanovenými ve víceletém finančním rámci |
c) |
Roční rozpočtové prostředky by měl schvalovat rozpočtový orgán v mezích víceletého finančního rámce. |
5. Výše pomoci
a) |
Stanovení výše pomoci by mělo vycházet ze zbývajících potřeb vnějšího financování způsobilé země nebo území a měla by při něm být zohledněna jejich schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které mají k dispozici. Tyto potřeby financování by měly být stanoveny Komisí ve spolupráci s mezinárodními finančními institucemi na základě úplného kvantitativního posouzení a transparentní podpůrné dokumentace. Komise by měla zejména vycházet z nejnovějších projekcí platební bilance dotyčné země nebo území, vypracovaných MMF, a zohlednit očekávané finanční příspěvky od mnohostranných dárců, jakož i dosavadní použití jiných unijních nástrojů vnějšího financování v uvedené způsobilé zemi nebo území. |
b) |
Dokumentace Komise by měla obsahovat informace o předpokládaném množství devizových rezerv, nebude-li makrofinanční pomoc poskytnuta, ve srovnání s výší těchto rezerv, kterou lze považovat za dostatečnou, a to na základě měření dle příslušných ukazatelů, jako např. poměru rezerv vůči krátkodobému vnějšímu zadlužení a poměru rezerv vůči dovozu přijímající země. |
c) |
Při určování výše poskytované makrofinanční pomoci by rovněž měla být zohledněna nutnost zajistit spravedlivé rozdělení zátěže mezi Unii a ostatní dárce a přidaná hodnota celkového zapojení Unie. |
d) |
V případě, že se během období vyplácení makrofinanční pomoci potřeby financování příjemce oproti původním předpokladům podstatně sníží, měla by Komise poradním postupem, jestliže se pomoc rovná 90 milionů EUR nebo je nižší, a přezkumným postupem, jestliže výše pomoci přesahuje 90 milionů EUR, snížit výši poskytované pomoci nebo ji zastavit či zrušit. |
6. Podmíněnost
a) |
Předpokladem poskytnutí makrofinanční pomoci by měla být skutečnost, že způsobilá země nebo území uplatňuje účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému více politických stran a právního státu, a zaručuje dodržování lidských práv. Komise by měla poskytnout veřejně dostupné posouzení (1) plnění tohoto předpokladu a měla by jej sledovat po celou dobu poskytování makrofinanční pomoci. Tento bod by měl být uplatňován v souladu s rozhodnutím o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost. |
b) |
Podmínkou poskytování makrofinanční pomoci by měla být existence úvěrové dohody mezi způsobilou zemí nebo územím a MMF, která nemá preventivní charakter a splňuje následující podmínky:
|
c) |
Vyplacení pomoci by mělo záviset na trvale uspokojivých výsledcích při provádění politického programu podporovaného MMF a splnění předpokladu uvedeného v písmenu a) tohoto bodu. Dále by mělo být podmíněno tím, že je v určitém časovém rámci prováděna řada jasně vymezených opatření hospodářské politiky zaměřených na strukturální reformy a zdravé veřejné finance, která budou dohodnuta mezi Komisí a příjemcem a budou stanovena v memorandu o porozumění. |
d) |
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie a posílení správy věcí veřejných u příjemců by memorandum o porozumění mělo zahrnout opatření zaměřená na zvýšení efektivnosti, transparentnosti a odpovědnosti systémů správy veřejných financí. |
e) |
Při navrhování opatření politiky je třeba náležitě zohlednit také pokrok v oblasti vzájemného otevírání trhů, rozvoj spravedlivého obchodu založeného na pravidlech a další priority v rámci vnější politiky Unie. |
f) |
Opatření politiky by měla být v souladu se stávajícími dohodami o partnerství, dohodami o spolupráci nebo dohodami o přidružení uzavřenými mezi Unií a příjemcem a s programy makroekonomické korekce a strukturálních reforem, které příjemce provádí s podporou MMF. |
7. Postup
a) |
Země nebo území usilující o poskytnutí makrofinanční pomoci Unie by měly Komisi předložit písemnou žádost o tuto pomoc. Komise by měla ověřit, zda jsou splněny podmínky uvedené v bodech 1, 2, 4 a 6 a v případě potřeby by mohla Evropskému parlamentu a Radě předložit návrh rozhodnutí. |
b) |
V rozhodnutí o poskytnutí půjčky by měla být uvedena částka, maximální průměrná splatnost a maximální počet splátek makrofinanční pomoci. Pokud rozhodnutí obsahuje grantovou složku, měla by rovněž být uvedena její výše a maximální počet splátek. K rozhodnutí o udělení grantu by mělo být připojeno odůvodnění udělení grantu (nebo grantové složky). V obou případech by mělo být stanoveno období, během něhož je makrofinanční pomoc dostupná. Toto období by zpravidla nemělo překročit tři roky. Při předložení návrhu nového rozhodnutí o udělení makrofinanční pomoci by Komise měla poskytnout informace uvedené v bodu 12 písm. c). |
c) |
V návaznosti na přijetí rozhodnutí o udělení makrofinanční pomoci by Komise v souladu s poradním postupem, jestliže se pomoc rovná 90 milionů EUR nebo je nižší, a v souladu s přezkumným postupem, jestliže výše pomoci přesahuje 90 milionů EUR, měla s příjemcem v memorandu o porozumění dohodnout opatření politiky uvedená v bodu 6 písm. c), d), e) a f). |
d) |
V návaznosti na přijetí rozhodnutí o poskytnutí makrofinanční pomoci by měla Komise s příjemcem dohodnout podrobné finanční podmínky této pomoci. Tyto podrobné finanční podmínky by měly být stanoveny v dohodě o grantu nebo v dohodě o půjčce. |
e) |
Komise by měla Evropský parlament a Radu informovat o vývoji pomoci pro konkrétní zemi včetně jejího vyplácení a předložit těmto institucím včas příslušné dokumenty. |
8. Provádění a finanční řízení
a) |
Makrofinanční pomoc by měla Komise provádět v souladu s finančními pravidly Unie. |
b) |
Provádění makrofinanční pomoci by mělo podléhat přímému centralizovanému řízení. |
c) |
Rozpočtové závazky by měly být přijímány na základě rozhodnutí přijatých Komisí v souladu s tímto bodem. Jestliže je makrofinanční pomoc určena na několik rozpočtových let, mohou se rozpočtové závazky týkající se této pomoci rozdělit do ročních splátek. |
9. Vyplácení pomoci
a) |
Makrofinanční pomoc by měla být vyplacena centrální bance příjemce. |
b) |
Makrofinanční pomoc by měla být vyplacena v po sobě jdoucích splátkách s výhradou splnění předpokladu uvedeného v bodu 6 písm. a) a podmínek uvedených v bodu 6 písm. b) a c). |
c) |
Komise by měla pravidelně ověřovat, že jsou podmínky uvedené v bodu 6 písm. b) a c) nadále plněny. |
d) |
V případě, že předpoklad uvedený v bodu 6 písm. a) a podmínky uvedené v bodu 6 písm. b) a c) splněny nejsou, měla by Komise vyplácení makrofinanční pomoci dočasně pozastavit nebo zrušit. V těchto případech by měla informovat Evropský parlament a Radu o důvodech pro zastavení či zrušení. |
10. Podpůrná opatření
Na pokrytí výdajů nezbytných pro provádění makrofinanční pomoci mohou být použity rozpočtové prostředky Unie.
11. Ochrana finančních zájmů Unie
a) |
Veškeré dohody uzavřené na základě jednotlivých rozhodnutí přijatých pro konkrétní země by měly obsahovat ustanovení zaručující, aby příjemci pravidelně kontrolovali, že financování z rozpočtu Unie bylo řádně použito, aby přijímali vhodná opatření pro předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě potřeby podnikali právní kroky s cílem vymoci veškeré finanční prostředky poskytnuté na základě jednotlivých rozhodnutí přijatých pro konkrétní země, které byly použity neoprávněně. |
b) |
Veškeré dohody uzavřené na základě jednotlivých rozhodnutí přijatých pro konkrétní země by měly obsahovat ustanovení zajišťující ochranu finančních zájmů Unie, zejména s ohledem na podvody, korupci a jakékoli jiné nesrovnalosti, v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. |
c) |
Memorandum o porozumění uvedené v bodu 6 písm. c) by mělo Komisi a Účetní dvůr výslovně opravňovat k provádění auditů v průběhu období dostupnosti makrofinanční pomoci a po jejím skončení, včetně auditů na základě dokladů a auditů na místě, například operačních hodnocení. Toto memorandum by také Komisi nebo její zástupce mělo výslovně opravňovat k provádění kontrol a inspekcí na místě. |
d) |
Během provádění makrofinanční pomoci by měla Komise prostřednictvím operačních hodnocení kontrolovat řádnost finančních opatření, správních postupů a mechanismů vnitřní a vnější kontroly příjemců, které mají pro tuto pomoc význam. |
e) |
Veškeré dohody uzavřené na základě jednotlivých rozhodnutí přijatých pro konkrétní země by měly obsahovat ustanovení zaručující, aby v případě, že se prokáže, že se příjemce v souvislosti se správou makrofinanční pomoci dopustil jakéhokoli podvodu, korupce nebo jakékoli jiné protiprávní činnosti poškozující finanční zájmy Unie, byla Unie oprávněna požadovat vrácení grantu v plném rozsahu a/nebo předčasné splacení půjčky. |
12. Výroční zpráva
a) |
Komise by měla přezkoumat pokrok dosažený při provádění makrofinanční pomoci a měla by každoročně do 30. června předložit Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu. |
b) |
Ve výroční zprávě by měla být posouzena hospodářská situace a vyhlídky příjemců, jakož i pokrok dosažený při provádění opatření politiky uvedených v bodu 6 písm. c). |
c) |
Rovněž by měla poskytnout aktuální informace o rozpočtových prostředcích dostupných formou půjček a grantů s ohledem na plánované operace. |
13. Hodnocení
a) |
Komise by měla Evropskému parlamentu a Radě zaslat zprávy o hodnocení ex post, v nichž posoudí výsledky a efektivnost nedávno dokončených operací makrofinanční pomoci a to, do jaké míry přispěly k dosažení cílů pomoci. |
b) |
Komise by měla pravidelně a alespoň každé čtyři roky vyhodnotit poskytování makrofinanční pomoci Unie a poskytnout Evropskému parlamentu a Radě podrobný přehled makrofinanční pomoci. Účelem tohoto hodnocení by mělo být zjištění, zda byly splněny cíle makrofinanční pomoci a zda jsou nadále plněny podmínky makrofinanční pomoci, včetně prahové hodnoty stanovené v bodě 7 písm. c), a umožnit Komisi, aby mohla vypracovat doporučení pro zlepšení budoucích operací. Komise by ve svém hodnocení měla rovněž posoudit spolupráci s evropskými nebo mnohostrannými finančními institucemi při poskytování makrofinanční pomoci. |
(1) Toto posouzení bude vycházet z výroční zprávy o lidských právech a demokracii ve světě, s jejímž vypracováním počítá strategický rámec a akční plán EU pro lidská práva a demokracii (závěry Rady o lidských právech a demokracii ze dne 25. června 2012).