This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0122
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITEE AND THE COMITTEE OF THE REGIONS Smart regulation - Responding to the needs of small and medium - sized enterprises
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Inteligentní regulace – reakce na potřeby malých a středních podniků
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Inteligentní regulace – reakce na potřeby malých a středních podniků
/* COM/2013/0122 final */
SDĚLENÍ KOMISE EVROPSKÉMU PARLAMENTU, RADĚ, EVROPSKÉMU HOSPODÁŘSKÉMU A SOCIÁLNÍMU VÝBORU A VÝBORU REGIONŮ Inteligentní regulace – reakce na potřeby malých a středních podniků /* COM/2013/0122 final */
Inteligentní
regulace – reakce na potřeby malých a středních podniků 1. Úvod Malé a střední
podniky tvoří páteř evropské ekonomiky a významně
přispívají k inovaci, růstu a vytváření pracovních míst. Přibližně 20,7 milionů malých a
středních podniků zaměstnává v EU 67 % zaměstnanců
soukromého sektoru. Nedávná
studie ukázala, že v letech 2002 až 2010 vytvořily malé a
střední podniky v EU 85 % zcela nových pracovních míst. To jasně ukazuje na jejich význam pro
hospodářský růst a vytváření pracovních míst v Evropě[1]. Malé a střední
podniky mohou nejlépe prosperovat v podnikatelském prostředí, ve kterém
regulace respektuje specifické potřeby malých a středních
podniků a sleduje cíle příslušné politiky. Regulace je pro jednotný trh nezbytná,
neboť zajištěním korektní hospodářské soutěže vytváří
rovné podmínky, přispívá ke zdraví a bezpečnosti lidí a chrání
životní prostředí, pracovníky i spotřebitele. Jejím prostřednictvím se v EU dosahuje
cílů veřejného pořádku ve prospěch občanů Evropy. Při její tvorbě je třeba
pamatovat na malé a střední podniky. Přijetím iniciativy
na podporu malých a středních podniků („Small Business Act“ pro
Evropu) se trvalou součástí činnosti Komise stalo omezování
byrokracie a naslouchání názorům malých a středních podniků. Sdělení Komise „Snížení regulační
zátěže malých a středních podniků na minimum –
Přizpůsobení právních předpisů EU potřebám
mikropodniků“ posunulo tuto práci ještě o krok dále. Sdělení vychází ze zásady „zelenou malým a
středním podnikům“, která byla stanovena ve „Small Business Act“ pro
Evropu a která vyžaduje, aby se při přípravě právních
předpisů braly v úvahu dopady na malé a střední podniky a
aby se stávající právní prostředí zjednodušovalo[2]. U
mikropodniků se v odůvodněných případech počítá
s možností vynětí z regulace a u malých a středních podniků
se zavedením méně přísných regulačních režimů[3]. V
nedávné době doporučilo sdělení o průmyslové politice[4] zjednodušení
regulačního a správního prostředí, zejména pro malé a střední
podniky, a zdůraznilo význam jednoduchého, stabilního a
předvídatelného dlouhodobého právního rámce pro investice do nových
technologií a inovací. A díky novému Programu
pro účelnost a účinnost právních předpisů (REFIT) se
nedílnou a stabilní součástí tvorby politik a plánování stane hledání
možností ke zjednodušení, regulačních nákladů, které nejsou nezbytné,
a oblastí, kde je zapotřebí zlepšit výkonnost[5]. Toto sdělení přezkoumává pokrok v následujících
oblastech: ·
uplatňování
výjimek na mikropodniky, ·
zavedení
méně přísných regulačních režimů pro malé a střední
podniky, ·
zavedení
srovnávacího přehledu pro malé a střední podniky, ·
zajištění
účelnosti právních předpisů. Rovněž
stanoví další opatření, s nimiž se počítá při tvorbě
politik a plánování pro malé a střední podniky. 2. Vyjmutí mikropodniků z
právních předpisů EU Ještě
před tím, než Evropská komise navrhne nové iniciativy nebo revize
stávajících právních předpisů EU, probíhají komplexní přípravné
práce. Začíná se
zveřejněním plánů, které informují zúčastněné strany o
možných iniciativách Komise, důkazech, které jsou k dispozici, a
plánovaných přípravných a konzultační pracích. Tyto plány obsahují informace o
počátečním vymezení problému, cíle, možnosti, předběžné
posouzení dopadů a předpokládaný harmonogram. Jedná se o veřejné dokumenty a své názory
na ně může vyjádřit, a také vyjadřuje, celá řada
zúčastněných subjektů – od malých a středních podniků
až po sociální partnery. V
plánech je rovněž uvedeno, kdy a jakým způsobem proběhnou
konzultace se zúčastněnými subjekty[6]. V posouzení dopadů posuzuje Komise možné
ekonomické, sociální a environmentální důsledky u všech svých návrhů
s významnými dopady. Obsahují
různé varianty řešení problémů, přičemž jednou
z nich je vždy varianta „zachování stávajícího stavu“. Dříve než Komise přijme návrh, jsou
posouzení dopadů podrobena nezávislé kontrole kvality. Tímto
procesem posuzování dopadů Komise usiluje o to, aby se zabránilo
zbytečné regulační zátěži. Analyzuje, zda mohou být mikropodniky vyjmuty
z působnosti iniciativy, aniž by došlo k narušení cíle
potenciálního návrhu. Příklad
výjimky pro malé a střední podniky, kterou schválil legislativní orgán EU
a kterou v současné době členské státy provádějí: o Drobní prodejci
elektrických a elektronických zařízení nemusí mít zvláštní prostory pro
plnění povinnosti zpětného odběru podle nové směrnice o
odpadních elektrických a elektronických zařízeních[7].
Povinnost zpětného odběru se vztahuje pouze na maloobchodní
prodejny větší než 400 m2. Příklady
výjimek pro malé a střední podniky, které navrhla Komise a u kterých nyní
probíhá legislativní postup EU: o Výrobci,
kteří jsou odpovědni za méně než 500 registrací nových
osobních vozidel za rok, jsou vyňati z povinnosti dosáhnout cíle
snížení emisí CO2 podle návrhu nařízení Komise, kterým se
mění nařízení (ES) č. 443/2009 o emisích z motorových
vozidel[8]. o U některých
kategorií vozidel, která se používají v okruhu do 100 km od místa obvyklého
odstavení vozidla, se navrhuje, aby byly vyjmuty z nařízení (ES) č.
561/2006, a tudíž z požadavků týkajících se tachografů[9]. o
V novém
obecném nařízení o ochraně údajů[10] se navrhuje,
aby podniky s méně než 250 pracovníky nemusely mít inspektora ochrany
údajů a aby v rámci aktů v přenesené pravomoci Komise,
jejichž cílem je dále specifikovat kritéria, podle nichž se určí, zda je
posouzení dopadu na ochranu údajů nezbytné, byla zvážena zvláštní
opatření pro malé a střední podniky. o Malé a
střední podniky s méně než 250 osobami by nemusely splňovat
požadavek uvedený v návrhu Komise týkajícím se žen v řídících a
dozorčích orgánech společností[11],
podle nějž musí společnosti, které mají menší než 40% podíl žen mezi
členy dozorčí rady/nevýkonnými členy správní rady, používat
transparentní výběrová řízení založená na neutrálních kritériích
výběru, aby bylo cíle 40 % dosaženo do 1. ledna 2020. Posouzení
dopadů také ukázala, že výjimky pro mikropodniky nejsou vždy možné. Nelze je kupříkladu osvobodit od povinností
v případě, že by výjimka vedla k tomu, že by právní předpis
nebyl schopen dosáhnout svých cílů, např. ochrany pracovníků nebo
spotřebitelů. Také nemohou být
osvobozeny od požadavků Smlouvy o EU na ochranu např. základních
práv. A konečně, výjimky nemohou být
uplatněny v případě, kdy se právní předpisy
konkrétně zaměřují na malé podniky, jako je tomu například
u „schránkových firem“[12],
které obcházejí právní předpisy např. v oblasti služeb a
hospodářské soutěže. V
případech, kdy mikropodniky nemohou být z legislativních návrhů
vyňaty, musí posouzení dopadů obsahovat analýzu a
odůvodnění. Omezení
možných výjimek: -
Při
řešení problému, kterým je obcházení minimálních norem EU pro ochranu
pracovníků prostřednictvím tzv. schránkových firem[13] v rámci směrnice
o vysílání pracovníků, bylo zřejmé, že mikropodniky nemohou být
vyjmuty. Důvodem
byla skutečnost, že schránkové firmy jsou téměř vždy
mikropodniky a jejich vyjmutí by ohrožovalo hlavní cíl opatření – zabránit nekalým
obchodním praktikám a nespravedlivému zacházení se zaměstnanci.
-
V
návrhu Komise na nové nařízení o prekursorech drog nebylo všeobecné
vyjmutí mikropodniků možné, jelikož by to usnadnilo cestu k ohrožení
cílů tohoto právního předpisu. Překupníci drog by
si mohli zajistit pozici jako mikrosubjekty, aby se vyhnuli kontrolám
orgánů. Stávající
právní rámec již zároveň zvláštní potřeby mikropodniků
zohledňuje, neboť stávající prahové hodnoty umožňují, aby se na
společnosti prodávající nebo nakupující prekursory drog
v určitém nižším množství většina povinností nevztahovala. 3. Důraz na méně
přísné režimy pro malé a střední podniky V
případech, kdy nejsou výjimky možné, existuje snaha o vypracování
regulačních návrhů přesně na míru malým a středním
podnikům, například zavedením
souboru méně přísných požadavků pro menší podniky, snížených
poplatků atd.[14] Příklady méně
přísných režimů pro malé a střední podniky, které schválil legislativní
orgán EU v poslední době a které nedávno vstoupily v platnost nebo
které v současné době provádějí členské státy: -
Malé
a střední podniky jsou sice vybízeny, aby provedly energetický audit podle
nové směrnice o energetické účinnosti 2012/27/EU, ale není to jejich
povinností. Členské
státy mohou pro malé a střední podniky zřídit režimy podpory, a to i
v případě, že uzavřely dobrovolné dohody, s cílem hradit
náklady na energetický audit a na provádění vysoce nákladově
efektivních doporučení. -
Mikropodniky
si nyní mohou zvolit jednodušší způsoby prokazování, že všechny
jednorázové stavební výrobky, které uvádějí na trh, splňují
platné normy pro výrobky podle nařízení č. 305/2011. Příklady méně
přísných režimů pro malé a střední podniky, které navrhla Komise
a u nichž nyní probíhá legislativní postup EU: -
Komise
připravila návrhy, které mají malým a středním podnikům usnadnit
účast na veřejných zakázkách. Účastníci
veřejných nabídkových řízení mohou při prokazování, že
splňují kritéria způsobilosti, předkládat namísto originálních
dokladů nebo osvědčení čestná prohlášení. K
předložení originálních dokladů budou vyzváni pouze úspěšní
účastníci. Bude
podporováno rozdělení nabídek na menší zakázky. Tato
modernizovaná pravidla v navrhované směrnici o zadávání
veřejných zakázek[15]
by spolu s větším využíváním elektronického zadávání veřejných
zakázek usnadnila účast malých a středních podniků na zakázkách
v hodnotě přibližně 18 % HDP EU. Některé právní
předpisy EU navíc ponechávají na jednotlivých členských státech, aby
rozhodly, zda chtějí pro malé a střední podniky zavést méně
přísné režimy (např. v oblasti informování zaměstnanců
a projednávání se zaměstnanci[16],
hygieny potravin[17],
odpadů[18]
a ročních účetních závěrek[19]). 4. Srovnávací
přehled pro malé a střední podniky Komise vydává každoročně srovnávací přehled[20],
v němž jsou uvedeny regulační iniciativy, u kterých se
očekává, že budou mít na malé a střední podniky významný dopad.
Tento
srovnávací přehled umožňuje všem zúčastněným stranám,
včetně sítě státních zmocněnců pro malé a střední
podniky, zjistit, kde a jakým způsobem pokračují na úrovni EU práce
na právních předpisech týkajících se malých a středních podniků.
Umožňuje
sledovat průběh legislativního cyklu od návrhu Komise až po
provádění právních předpisů v členských státech.
Jsou
v něm uvedeny hlavní problémy, postoj k nim v průběhu
celého legislativního cyklu i upozornění, pokud byla regulační
zátěž zvýšena nebo snížena v různých fázích od přijetí Komise až
po provádění. Sledování provádění
v členských státech umožní, aby byl na základě osvědčených
postupů posouzen výsledek na takové úrovni, která se přímo dotýká
podniku[21].
Bude
v ní uvedeno, jakým způsobem ovlivňují různé přístupy
k provádění celkové výsledky. Hlavní právní akty a
návrhy právních předpisů, kterými se přehled podrobně
zabývá, byly uvedeny ve zprávě „Snížení regulační zátěže malých
a středních podniků na minimum – Přizpůsobení právních
předpisů EU potřebám mikropodniků“ z listopadu 2011[22].
Ze
třinácti uvedených iniciativ přijala Komise tři návrhy[23], které se
objevují v letošním srovnávacím přehledu. Ve
srovnávacím přehledu jsou uvedeny i další iniciativy z roku 2012, u nichž
bylo zjištěno, že mají významný dopad na malé a střední podniky.
5. Podpora a poradenství pro malé
a střední podniky 5.1 Konzultace
s malými a středními podniky – obecná hlediska Malé
a střední podniky a organizace zastupující jejich zájmy chtějí
vědět, jaké nové regulační iniciativy nyní Komise posuzuje, jaký
dopad mohou mít a kdy budou moci vyjádřit své stanovisko v přípravném
procesu. Zveřejnění
plánů přivítaly a mnohé malé a střední podniky požádaly, aby
byly informovány o budoucích konzultacích dříve. Komise aktualizuje své normy pro konzultace a
počítá s uveřejněním průběžně
aktualizovaného kalendáře plánovaných konzultací na stránkách „Váš hlas v
Evropě“. Zřídila
také mechanismus včasného varování v rámci Rejstříku
transparentnosti, který zúčastněné strany na plány a budoucí
konzultace upozorňuje. Iniciativa „Small
Business Act“ pro Evropu (SBA) rovněž zavedla posílené řídicí
mechanismy založené na úzké spolupráci s členskými státy a
zúčastněnými stranami z malých a středních podniků. Provádění SBA nyní podporují zmocněnci
pro malé a střední podniky, což je síť zástupců na vysoké úrovni
z členských států. Stanovení
jediného kontaktního místa pro všechny otázky týkající se SBA v členských
státech posílilo uplatňování jejích zásad a umožňuje členským
státům, aby si vyměňovaly osvědčené postupy. Aby byly zúčastněné strany zapojeny
přímo, účastní se reprezentativní profesní organizace malých a
středních podniků na evropské úrovni jednání sítě jako
pozorovatelé. Tyto
činnosti se zaměřují na to, aby se snížení regulační
zátěže stalo v členských státech prioritou a aby se zvýšilo sdílení
osvědčených postupů. Síť
sehrála například zásadní úlohu při snižování doby potřebné pro
zahájení podnikání v Evropě[24]. Dále Komise navrhla, aby bylo jmenování
zmocněnce pro malé a střední podniky a provedení testu dopadu na malé
a střední podniky zavedeno pro členské státy jako kritérium pro
získání veškerých podpor pro malé a střední podniky z Evropského fondu pro
regionální rozvoj[25]. Také se nyní konají
pravidelná každoroční setkání sdružení malých a středních
podniků s Komisí, na nichž se pro malé a střední podniky
v pracovním programu Komise hledají a sledují příslušné prioritní
iniciativy (viz příloha II pracovního dokumentu útvarů Komise, který
je připojen k tomuto sdělení) z hlediska dopadu na malé a
střední podniky. Komise
využívá síť Enterprise Europe Network (EEN) a konzultuje přímo
s malými a středními podniky včetně mikropodniků
připravované právní předpisy (konzultace v rámci panelu pro malé
a střední podniky) a shromažďuje jejich zpětnou vazbu
ohledně stávajících právních předpisů EU (databáze „zpětné
vazby pro malé a střední podniky“). Profesní
organizace a členské státy tento vývoj uvítaly jako důležitý pro
politiku týkající se malých a středních podniků. Kromě
toho uspořádala Komise v roce 2012 konference s malými a středními
podniky z Německa, Nizozemska, Švédska, Spojeného království, Polska a
Itálie. Na
těchto konferencích mohli podnikatelé z malých a středních
podniků vyjádřit své připomínky k různým oblastem, jako
jsou pracovní právo, regulace uvádění výrobků na trh a související
proces stanovení evropských norem pro výrobky, kterými se potvrzuje jejich
soulad s požadavky právních předpisů, bezpečnosti a ochrany
zdraví, životního prostředí, DPH, hygieny potravin a označování. Konference také umožnily osobní jednání a
výměnu podrobných informací a názorů. Shromážděné informace se nyní rovněž
používají při mapování a plánování v rámci Programu pro účelnost a
účinnost právních předpisů (REFIT). Komise rovněž uskutečňuje v
malých a středních podnicích pravidelné konzultace s organizacemi
zaměstnavatelů v rámci konzultací EU se sociálními partnery a ve
výborech pro evropský sociální dialog. Sdružení
malých a středních podniků aktivně přispívají k vymezení a
provádění pracovního programu evropských sociálních partnerů na
období let 2012–2014[26]. V neposlední řadě se
na aspekt malých a středních podniků zaměřila skupina
nezávislých zúčastněných stran na vysoké úrovni pro oblast
administrativní zátěže – expertní skupina zřízená v roce 2007, která
Komisi poskytuje poradenství ohledně snižování administrativní zátěže
vyplývající z právních předpisů EU. Komise
této skupině nedávno prodloužila mandát do října 2014[27].
Skupina
bude poskytovat poradenství ohledně regulačních opatření EU
přijatých Evropským parlamentem a Radou v rámci akčního programu pro
snižování administrativní zátěže v Evropské unii a zkoumat, jakým
způsobem provedlo tato opatření 27 členských států.
Malé
a střední podniky budou dotázány, zda pro ně tato přijatá
opatření znamenala skutečně nějaký rozdíl.
Tato
práce usnadní výměnu informací mezi členskými státy o různých způsobech
provádění právních předpisů EU a přispěje k lepšímu
pochopení konečného dopadu přijatých opatření.
5.2 Konzultace „TOP 10“ Komise vyzvala v otevřené
celoevropské internetové konzultaci, která probíhala od října do prosince
2012, malé a střední podniky a organizace zastupující jejich zájmy, aby
vybraly deset oblastí nebo právních předpisů EU, které pokládají za
největší přítěž. Mohly
vybírat z demonstrativního seznamu nebo libovolně uvádět i jiné
příklady. Nemusely
svůj výběr zdůvodňovat ani vysvětlovat, některé
tak nicméně učinily. Zároveň
nemusely přesně uvádět, zda zátěž vyplývá z práva EU nebo z
vnitrostátního práva. Tato
konzultace umožnila malým a středním podnikům, aby předložily
své připomínky přímo Komisi. Výsledky této konzultace shrnuje pracovní
dokument útvarů Komise připojený k tomuto sdělení. Úplný soubor odpovědí se posuzuje a
následná opatření budou uvedena v programu Komise pro účelnost a
účinnost právních předpisů (viz oddíl 6)[28]. Během konzultace TOP 10 obdržela Komise celkem
1 000 odpovědí[29]
od jednotlivých malých a středních podniků (více než 600
odpovědí od malých a středních podniků se sídlem v EU,
z toho se ve 40 % jednalo o mikropodniky) a od organizací zastupujících
zájmy těchto podniků na různých úrovních v EU (téměř 150
odpovědí). Odpovědi
pocházely téměř ze všech členských států EU (více než
polovina odpovědí přišla z jednotlivých malých a středních
podniků ve třech členských státech – BE, DE a IT) a také
z několika zemí mimo EU, hlavně z Turecka. Oblasti právních předpisů EU i konkrétní právní
předpisy EU, na které upozornilo nejvíce jednotlivých malých a
středních podniků a organizací zastupujících tyto podniky, jsou
uvedeny v příloze III (viz pracovní dokument útvarů Komise připojený
k tomuto sdělení). Opatřením EU, které uváděly jednotlivé malé a
střední podniky i organizace zastupující jejich zájmy
nejčastěji, bylo REACH (registrace, hodnocení, povolování a omezování
chemických látek – nařízení (ES) č. 1907/2006). Obě skupiny respondentů rovněž
uváděly právní
předpisy týkající se DPH[30],
směrnici o obecné bezpečnosti výrobků (směrnice
2001/95/ES), směrnici o uznávání odborných kvalifikací (směrnice
2005/36/ES) a směrnici o ochraně údajů (směrnice 95/46/ES). I když jmenovaly různá konkrétní
legislativní opatření, shodly se obě kategorie respondentů na
právních předpisech souvisejících s odpady[31] a s trhem
práce[32]. V TOP 10 se také objevily právní předpisy
týkající se zařízení pro doby řízení a odpočinku (nařízení
(EHS) č. 3821/85), postupy
při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby
(směrnice 2004/18/ES) a modernizovaný celní kodex (nařízení (ES)
č. 450/2008). 6. Reakce na konzultace s malými a
středními podniky Komise je toho názoru, že výsledky konzultace významně
svědčí o zájmu malých a středních podniků. Naváže na tyto konzultace různými
způsoby. Zaprvé se již pracuje na některých právních
předpisech, které byly označeny v průběhu konzultace TOP
10: -
Registrace,
hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) – nařízení
(ES) č. 1907/2006: Přezkum byl dokončen v roce 2012 a
schválen počátkem roku 2013. Byl podložen celou
řadou tematických studií vycházejících z údajů od více než 1 600
společností. Z
přezkumu vyplynulo, že nařízení REACH funguje dobře a
splňuje všechny cíle, které lze v současné době posoudit[33]. Poukázal však
rovněž na to, že při dosahování výsledků je podíl zátěže
pro malé a střední podniky nepřiměřený a že tuto otázku je
třeba řešit, neboť v další fázi registrace látek do roku 2018
zasáhne mnohem více malých a středních podniků. V této
souvislosti Komise dospěla k závěru, že nebudou navrženy změny v
normativní části nařízení REACH, ale doporučila snížit dopad
nařízení na malé a střední podniky v konkrétních případech. Je však třeba
poznamenat, že v souvislosti se změnou nařízení (ES) č. 340/2008
je posuzován návrh upravit podle velikosti podniku výši poplatků, které se
mají platit Evropské agentuře pro chemické látky (ECHA). -
Společný
systém daně z přidané hodnoty (DPH) – směrnice Rady 2006/112/ES: Komise
zveřejnila sdělení „Pro jednodušší, stabilnější a
účinnější systém DPH uzpůsobený jednotnému trhu“[34]. V roce 2012
navrhla Komise balíček opatření pro hladké zavedení jednotných
kontaktních míst v roce 2015, aby umožnila poskytovatelům služeb
plnit jejich závazky na základě předložení jediného přiznání
k DPH a platby DPH v členském státě, v němž jsou usazeni, a
zjednodušit tak pro malé a střední podniky v celé EU zdanění
telekomunikačních služeb, služeb rozhlasového a televizního vysílání a
elektronických služeb. Komise bude usilovat o rozšíření
těchto jednotných kontaktních míst. Nedávno došlo ke
zlepšení situace v tom, že od ledna 2013 umožňují právní
předpisy[35]
členským státům, aby zavedly volitelný režim, podle něhož mohou
podniky s ročním obratem pod 2 000 000 EUR zpozdit platbu DPH
příslušnému daňovému orgánu do doby, než skutečně obdrží
platbu od svých zákazníků („hotovostní účetnictví“). Komise také
pokračovala ve zlepšování směrnice o vrácení daně s cílem
zajistit, aby fungovala v souladu se zamýšleným účelem a umožnila snazší
elektronické zasílání žádosti o vrácení DPH. -
Směrnice
2001/95/ES o obecné bezpečnosti výrobků: Jako
součást balíčku opatření pro bezpečnost výrobků a
dozoru nad trhem přijatého dne 13. února 2013 navrhuje Komise zrušit
směrnice 2001/95/ES a 87/357/EHS týkající se výrobků napodobujících
potraviny a nahradit je nařízením o bezpečnosti spotřebního
zboží. Vzhledem
k předmětu a cíli navrhovaného nařízení nemohou být malé a
střední podniky vyloučeny z působnosti požadavků, protože
pravidla k ochraně zdraví a bezpečnosti osob se musí uplatňovat
bez ohledu na velikost hospodářského subjektu. Balíček však
jasně ukazuje význam, který Komise přikládá potřebám malých
podniků, a poskytuje poradenství a pomoc, které potřebují pro
dosažení souladu s příslušnými předpisy. -
Postupy
při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby –
směrnice 2004/18/ES: Komise navrhla v roce
2011 novou směrnici o zadávání veřejných zakázek[36],
kterou dosud projednávají v rámci legislativního postupu EU Parlament a
Rada. Měla
by usnadnit účast malých a středních podniků na zakázkách,
neboť přináší výrazné zjednodušení postupů, včetně
vlastních prohlášení a pobídek k rozdělování na menší zakázky. -
Opatření
pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při
práci – směrnice Rady 89/391/EHS: Komise zahájila
v roce 2012 komplexní hodnocení politiky, při kterém posoudí vhodnost,
účinnost a soudržnost hlavní směrnice s více než 20 dceřinými
směrnicemi.
Výsledky
se očekávají v roce 2015. -
Právní
předpisy EU o odpadech: V roce 2013 zahájí
Komise komplexní přezkum politiky a právních předpisů EU o
odpadech, který se zaměří na hlavní cíle rámcové směrnice o
odpadech, směrnice o skládkách a směrnice o obalech a obalových
odpadech, na hodnocení ex post (kontrola účelnosti) pěti
směrnic zabývajících se různými toky odpadů a na posouzení, jak
lépe řešit problém plastových odpadů. -
Směrnice
o pracovní době – směrnice 2003/88/ES: Komise provedla
komplexní přezkum této směrnice v roce 2010 a na jeho základě
dospěla k závěru, že je nutná revize. Evropští sociální
partneři se v rámci konzultace vyjádřili, že souhlasí s jednáním
o podmínkách této revize. Sociální partneři však nedávno oznámili, že tato
jednání byla pozastavena, aniž by bylo dohody dosaženo. Komise v současné
zkoumá možnosti dalšího postupu. -
Záznamové zařízení pro doby řízení a odpočinku –
nařízení Rady (EHS) č. 3821/85: V roce 2011
navrhla Komise nové nařízení[37], které dosud projednává Parlament a
Rada. Malým a středním podnikům by přineslo výhodu, protože
určité typy vozidel, která se používají v okruhu do 100 km od místa
obvyklého odstavení vozidla, by nemusely mít namontovaný tachograf. -
Uznávání odborných kvalifikací – směrnice 2005/36/ES: V
roce 2011 navrhla Komise novou směrnici[38],
kterou by se modernizovala stávající směrnice. Tato
směrnice se stále projednává v Parlamentu a v Radě. Pomohla by malým
a středním podnikům, protože by usnadnila mobilitu pracovníků
mimo jiné zavedením evropského profesního průkazu. Průkaz by usnadnil
a zrychlil formální postupy při uznávání odborných kvalifikací
odborníků, které tito odborníci získali v jiných členských státech,
používané orgány členských států, které tyto činnosti regulují.
Úspěšné a včasné plánování přijímání jednotlivých
pracovníků může mít poměrně větší dopad na menší
subjekty. Za druhé budou výsledky zohledněny
při mapování právních předpisů EU, které se v současné
době provádí v rámci nedávno ohlášeného Programu pro účelnost a
účinnost právních předpisů (REFIT). Jako první krok zahrnuje REFIT mapování
legislativních a politických oblastí, aby se určila veškerá nadměrná
zátěž, nejednotnost, mezery, neúčinná opatření a kumulativní
účinky, a dosáhlo se tak pokroku co možná nejefektivněji.
Pozornost
bude věnována případné regulační zátěži vyplývající ze
způsobu provádění právních předpisů EU na vnitrostátní,
regionální a místní úrovni. Bude
brát v úvahu specifika malých a středních podniků a význam
regulační stability, k níž se během konzultací vyjádřilo
mnoho podniků. V některých případech umožní
výsledky mapování oznámit, že je možné rychle zahájit revizi právního
předpisu, protože existují jasné důkazy, že je nutné regulační
náklady snížit nebo zjednodušit. V
jiných případech může být nutné podrobné hodnocení, protože sice
existuje obecný potenciál pro zjednodušení pravidel a snížení regulační
zátěže, ale je nezbytné jej dále posoudit. Někdy nemusí být nutné podniknout
okamžitě další akce, např. pokud jsou legislativa nebo oblasti
legislativy považovány za nákladově efektivní, nebo pokud je ještě na
posouzení jejich výsledků či nákladové efektivnosti příliš brzo. REFIT rovněž zajistí koordinaci a
stanoví priority, pokud jde o posuzování legislativního acquis EU
zahájené v roce 2011 s cílem posílit uplatňování zásady „zelenou
malým a středním podnikům“ a zjistit další možné výjimky nebo snížení
zátěže pro malé a střední podniky, zejména mikropodniky. Budou zveřejněny víceleté plány
programu REFIT a zúčastněné strany i další zainteresované strany
budou mít možnost se k nim vyjádřit. Tím bude zúčastněným stranám,
včetně malých a středních podniků a mikropodniků,
umožněno lépe pochopit práci Komise a více k ní přispívat. Při mapování a víceletém plánování v rámci REFIT bude
zohledněna práce, k níž se Komise již zavázala, a to buď v důsledku
právních požadavků uvedených ve stávajících právních předpisech EU na
studie, hodnocení nebo zprávy, nebo v rámci svého stávajícího hodnotícího
programu. Obecně
se Komise zavázala, že bude pravidelně hodnotit, zda právní předpisy
EU splňují své cíle, a pokud existují jednodušší a levnější
způsoby, jak dosáhnout stejných výhod a stejných výsledků[39]. Bude také zkoumat, zda je právní předpis
pro malé a střední podniky snadno pochopitelný a proveditelný a co by se
mohlo zlepšit. Pokud
bude při těchto hodnoceních zjištěn potenciál pro méně
přísné režimy, může dojít k revizi vedoucí k právnímu
předpisu, který bude pro malé a střední podniky výhodnější,
přičemž budou současně dodrženy povinnosti vyplývající ze
Smlouvy a týkající se konzultací ve specifických oblastech politiky a
řádně zohledněny názory dalších příslušných
zúčastněných stran. 7. Další
kroky Komise bude nadále při tvorbě a
přezkumu své politiky věnovat malým a středním podnikům
velkou pozornost. Program
REFIT bude prováděn postupně a výsledky, včetně
srovnávacího přehledu pro malé a střední podniky, budou
každoročně zveřejňovány a zúčastněné strany se
k nim budou moci vyjádřit. Konzultace
a dialog mezi malými a středními podniky a Komisí se budou nadále
zlepšovat prostřednictvím zmocněnců pro malé a střední
podniky, častějším využíváním sítě Enterprise European
Network a konferencí s těmito podniky a také v rámci konzultací
se sociálními partnery. Komise
bude při revizích svých pokynů týkajících se hodnocení v roce 2013 a
posouzení dopadů v roce 2014 nadále posilovat způsoby, jak získávat
údaje a stanoviska od malých a středních podniků. Tato analytická práce musí být založena na
kvalitním faktickém základu a statistických údajích, aby mohly být dopady na
malé a střední podniky posouzeny v plné míře. Při práci na minimalizaci regulační zátěže
pro malé a střední podniky a při zajišťování rozsáhlých
konzultací a zapojení zúčastněných stran, včetně
členských států, budou hrát klíčovou úlohu řídicí a
konzultační mechanismy v rámci iniciativy „Small Business Act“ pro Evropu. Ke sledování pracovního programu Komise pro
dopady na malé a střední podniky a k zajištění toho, aby se
snížení regulační zátěže stalo v členských státech
prioritou prostřednictvím zvýšeného sdílení osvědčených
postupů, bude i nadále významně přispívat síť státních
zmocněnců pro malé a střední podniky. I nadále budou pokračovat pravidelná
setkání se sdruženími malých a středních podniků, aby se pozorně
sledovalo uplatňování zásady „zelenou malým a středním podnikům“
v budoucích iniciativách Komise, které byly označeny za priority. Komise bude dále posilovat síť Enterprise
Europe Network, aby se zlepšila její schopnost objasňovat právní
předpisy EU, a prostřednictvím panelu pro malé a střední podniky
získávat i názory těchto podniků na právní předpisy EU. Zohlednit význam malých a středních podniků je
úkolem pro všechny. Evropský parlament a Rada
by měly zajistit, aby malé a střední podniky nejen měly
prospěch z právních předpisů EU, ale aby na ně v rámci
legislativního procesu EU nebyla nakládána zbytečná zátěž. Členské státy by měly využít všech
stávající příležitostí, které skýtají právní předpisy EU, a zatížení
malých a středních podniků snížit. __________________________________________________ Pracovní dokument útvarů Komise Srovnávací přehled pro malé a střední podniky Prioritní soubory týkající se malých a středních
podniků v pracovním programu Komise 2013 Výsledky
konzultace TOP 10 [1] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/performance-review/files/supporting-documents/2012/do-smes-create-more-and-better-jobs_en.pdf [2] KOM(2008) 394 v konečném
znění, s. 7. [3] Zpráva Komise „Snížení regulační
zátěže malých a středních podniků na minimum –
Přizpůsobení právních předpisů EU potřebám
mikropodniků“, KOM(2011) 803. [4]
COM
(2012) 582 final – sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě,
Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů –
Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu. [5] COM (2012) 746 final https://webgate.ec.testa.eu/docfinder/extern/aHR0cDovLw==/ZXVyLWxleC5ldXJvcGEuZXU=/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0746:FIN:CS:PDF [6] V oblasti sociální politiky jsou
například podle Smlouvy konzultace se sociálními partnery povinné
k tomu, aby Komise mohla předložit návrhy. [7] Směrnice
Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU ze dne 4. července 2012 o
odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ) (Úř.
věst. L 197, 24.7.2012, s. 38). [8] Návrh Komise na nařízení,
kterým se mění nařízení (ES) č. 443/2009 za účelem vymezení
způsobů, jak dosáhnout cíle snížení emisí CO2 z nových osobních
automobilů do roku 2020, COM (2012) 393. [9]
Návrh Komise na nařízení, kterým se mění nařízení Rady (EHS)
č. 3821/85 o záznamovém zařízení v silniční dopravě a
nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006, KOM(2011)
451. [10] COM(2012) 11. [11]
Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o zlepšení genderové
vyváženosti mezi členy dozorčí rady / nevýkonnými členy správní
rady společností kotovaných na burzách a o souvisejících opatřeních
ze dne 14.11.2012, COM(2012) 614 final. [12] „Schránkové firmy“ jsou
společnosti, jež byly zřízeny, aby mohly těžit z legislativních
mezer, aniž by samy poskytovaly nějaké služby klientům, ale spíše
sloužily jako zástěrka pro služby poskytované jejich vlastníky. Tyto
společnosti jsou obvykle velmi malé a fungují často pouze jako poštovní
schránka, odtud jejich název. [13] Společnosti, které v
určitém členském státě sice nepůsobí, ale jsou tam
formálně založeny, aby se vyhnuly regulaci v jiném členském
státě. [14] KOM(2011) 803, s. 6. [15] KOM(2011) 896. [16]
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/14/ES ze dne 11. března
2002, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a
projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství. [17]
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28.
ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva,
zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví
postupy týkající se bezpečnosti potravin; nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne
29. dubna 2004 o hygieně potravin; nařízení Evropského
parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se
stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného
původu; nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní
pravidla pro organizaci úředních kontrol produktů živočišného
původu určených k lidské spotřebě. [18] Směrnice Evropského parlamentu a
Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech. [19] Směrnice Evropského
parlamentu a Rady 2012/6/EU ze dne 14. března 2012, kterou se
mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních
závěrkách některých forem společností, pokud jde
o mikrosubjekty. [20] Viz pracovní dokument
útvarů Komise připojený k tomuto sdělení. [21]
http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/admin_burden/best_practice_report/best_practice_report_en.htm [22] Viz příloha II sdělení Komise
KOM(2011) 803. [23] Návrh revidovaného nařízení
o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů
(COM(2012) 11) a návrh revidované směrnice Evropského parlamentu a Rady o
zadávání veřejných zakázek (KOM(2011) 896). Návrh revidované směrnice
o odpadních elektrických a elektronických zařízeních již vedl
k revizi směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/19/EU ze dne 4.
července 2012 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních
(OEEZ). [24] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/start-up-procedures/progress-
2011/index_en.htm
[25] KOM(2011) 615 v konečném
znění/2. [26] http://www.ueapme.com/IMG/pdf/EUSD_work_prog_2012-2014.pdf [27] http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/admin_burden/ind_stakeholders/ind_stakeholders_en.htm [28] COM (2012) 746 final https://webgate.ec.testa.eu/docfinder/extern/aHR0cDovLw==/ZXVyLWxleC5ldXJvcGEuZXU=/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0746:FIN:CS:PDF [29] Úplné výsledky konzultace byly
zveřejněny na internetových stránkách Váš hlas v Evropě. [30] Společný systém daně z
přidané hodnoty – směrnice Rady 2006/112/ES, vrácení daně z
přidané hodnoty osobám povinným k dani neusazeným v členském
státě vrácení daně, ale v jiném členském státě – směrnice
Rady 2008/9/ES. [31] Přeprava odpadů – nařízení
(ES) č. 1013/2006, rámcová směrnice o odpadech – směrnice
2008/98 a seznam odpadů – rozhodnutí Komise 2000/532/ES. [32] V odpovědích v rámci konzultace byla
uvedena opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví
zaměstnanců při práci – směrnice 89/391/EHS, směrnice o vysílání pracovníků
– směrnice 96/71/ES
a směrnice o
pracovní době – směrnice 2003/88/ES. Pokud jde o pořadí, uváděly jednotlivé malé a
střední podniky směrnici 89/381/ES na 6. místě a organizace
zastupující tyto podniky na 3. místě, směrnici 96/71/ES zařadily na 19. a 8. místo a
směrnici 2003/88/ES na 5. a 7. místo. [33] COM(2013) 49. [34] KOM(2011) 851. [35] Směrnice 2010/45/ES. [36] KOM(2011) 896. [37] KOM(2011)
451. [38] KOM(2011)
883 v konečném znění. [39] COM(2012) 746. Dále viz oddíl 7.