EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022D2069
Commission Implementing Decision (EU) 2022/2069 of 30 September 2022 on granting a derogation requested by the Netherlands pursuant to Council Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (notified under document C(2022) 6859) (Only the Dutch version is authentic)
Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/2069 ze dne 30. září 2022, kterým se povoluje odchylka požadovaná Nizozemskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (oznámeno pod číslem C(2022) 6859) (pouze nizozemské znění je závazné)
Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2022/2069 ze dne 30. září 2022, kterým se povoluje odchylka požadovaná Nizozemskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (oznámeno pod číslem C(2022) 6859) (pouze nizozemské znění je závazné)
C/2022/6859
Úř. věst. L 277, 27.10.2022, p. 195–207
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
27.10.2022 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
L 277/195 |
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2022/2069
ze dne 30. září 2022,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Nizozemskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2022) 6859)
(pouze nizozemské znění je závazné)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 třetí pododstavec přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) |
Směrnice 91/676/EHS stanoví pravidla týkající se ochrany vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů. |
(2) |
Bod 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS stanoví, že členské státy, které zamýšlejí použít množství statkových hnojiv, které obsahuje více než 170 kg dusíku na hektar (ha), musí tato množství stanovit tak, aby neohrozila dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice. Pokud členský stát povolí jiné množství podle druhého pododstavce písm. b), uvědomí o tom Komisi, která přezkoumá oprávněnost povolení regulativním postupem podle čl. 9 odst. 2. |
(3) |
Rozhodnutím 2005/880/ES (2) povolila Komise odchylku požadovanou Nizozemskem podle směrnice 91/676/EHS, za účelem povolení použití statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat až do výše 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 70 % podílem travních porostů. |
(4) |
Rozhodnutím 2010/65/EU (3) o změně rozhodnutí 2005/880/ES povolila Komise odchylku požadovanou Nizozemskem podle směrnice 91/676/EHS, za účelem povolení použití statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat až do výše 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 70 % podílem travních porostů do 31. prosince 2013. |
(5) |
Prováděcím rozhodnutím Komise 2014/291/EU (4), jehož použitelnost skončila dne 31. prosince 2017, byla Nizozemsku povolena odchylka podle směrnice 91/676/EHS, která umožňuje použití statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat až do výše 230 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách a 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s travními porosty na jiných typech půdy. Odchylka se v roce 2016 týkala 19 564 zemědělských podniků, což odpovídá 47 % celkové čisté zemědělské plochy v Nizozemsku. |
(6) |
Prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2018/820 (5), jehož použitelnost skončila dne 1. ledna 2020, byla Nizozemsku povolena odchylka podle směrnice 91/676/EHS, která umožňuje použití statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat až do výše 230 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách a 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s travními porosty na jiných typech půdy. Odchylka se v roce 2019 týkala 18 818 zemědělských podniků, což odpovídá 44,7 % celkové čisté zemědělské plochy v Nizozemsku. |
(7) |
Prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2020/1073 (6), jehož použitelnost skončila dne 31. prosince 2021, byla Nizozemsku povolena odchylka umožňující použití statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat až do výše 230 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem travních porostů na jižních a středních písčitých půdách a sprašových půdách a 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s travními porosty na jiných typech půdy. Doba platnosti uvedeného prováděcího rozhodnutí byla omezena na dva roky, aby Nizozemsko mohlo v plném rozsahu zavést posílenou strategii vynucování, zaměřenou na předcházení podvodům při provádění politiky týkající se statkových hnojiv. Kromě toho byly stanoveny další podmínky, jejichž cílem bylo zajistit, aby se množství hospodářských zvířat nezvýšilo, a snížit emise amoniaku z použití statkových hnojiv. |
(8) |
Dne 25. února 2022 požádalo Nizozemsko o novou odchylku podle bodu 2 třetího pododstavce přílohy III směrnice 91/676/EHS. |
(9) |
Nizozemsko poskytlo údaje (7) podle článku 10 směrnice 91/676/EHS, z nichž vyplývá, že v období 2016–2019 vykazovalo přibližně 14 % stanic pro monitorování podzemních vod v Nizozemsku průměrné koncentrace dusičnanů vyšší než 50 mg/l, 5 % stanic průměrné koncentrace dusičnanů mezi 40 a 50 mg/l a 73 % stanic průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. Z údajů rovněž vyplývá, že v období 2016–2019 vykazovalo 99 % monitorovacích stanic povrchových vod v Nizozemsku průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a že 96 % těchto monitorovacích stanic vykazovalo průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. Ve vykazovaném období 2016–2019 však byla u 58 % sladkých vod zjištěna eutrofizace a u 10 % možná eutrofizace, pokud by nebyla přijata žádná opatření. |
(10) |
Z těchto údajů, zveřejněných ve zprávě k článku 10 směrnice 91/676/EHS (8), jsou rovněž patrné značné rozdíly mezi nizozemskými provinciemi a skutečnost, že kritická místa z hlediska znečištění, pokud jde o koncentrace dusičnanů v podzemních vodách a eutrofizaci, se nacházejí v řadě nizozemských provincií. V provincii Limburg vykazovalo 36 % stanic pro monitorování podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů vyšší než 50 mg/l a 22 % vykazovalo negativní trend a zároveň byla u 74 % povrchových vod zjištěna eutrofizace a u 16 % možná eutrofizace, pokud by nebyla přijata žádná opatření. V provincii Noord-Brabant vykazovalo 26 % stanic pro monitorování podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů vyšší než 50 mg/l a 20 % vykazovalo negativní trend a zároveň byla u 68 % povrchových vod zjištěna eutrofizace a u 7 % možná eutrofizace, pokud by nebyla přijata žádná opatření. V provincii Zeeland vykazovalo 14 % stanic pro monitorování podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů vyšší než 50 mg/l a 47 % vykazovalo negativní trend a zároveň byla u 80 % povrchových vod zjištěna eutrofizace a u 11 % možná eutrofizace, pokud by nebyla přijata žádná opatření. V provincii Zuid-Holland byla u 54 % povrchových vod zjištěna eutrofizace a u 17 % možná eutrofizace, pokud by nebyla přijata žádná opatření. V provincii Noord-Holland byla u 61 % povrchových vod zjištěna eutrofizace a u 19 % možná eutrofizace, pokud by nebyla přijata žádná opatření. V provincii Utrecht vykazovalo 24 % stanic pro monitorování podzemních vod negativní trend koncentrace dusičnanů a zároveň byla u 43 % povrchových vod zjištěna eutrofizace a u 10 % možná eutrofizace, pokud by nebyla přijata žádná opatření. V provincii Gelderland vykazovalo 10 % stanic pro monitorování podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů vyšší než 50 mg/l a 15 % vykazovalo negativní trend. V provincii Overijssel vykazovalo 18 % stanic pro monitorování podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů vyšší než 50 mg/l a 19 % vykazovalo negativní trend a zároveň byla u 67 % povrchových vod zjištěna eutrofizace a u 4 % možná eutrofizace, pokud by nebyla přijata žádná opatření. V provincii Drenthe vykazovalo 15 % stanic pro monitorování podzemních vod průměrnou koncentraci dusičnanů vyšší než 50 mg/l a zároveň byla u 65 % povrchových vod zjištěna eutrofizace a u 9 % možná eutrofizace, pokud by nebyla přijata žádná opatření. V provincii Friesland vykazovalo 23 % stanic pro monitorování podzemních vod negativní trend koncentrace dusičnanů a zároveň byla u 85 % povrchových vod zjištěna eutrofizace. V provincii Groningen byla u 52 % povrchových vod zjištěna eutrofizace a u 11 % možná eutrofizace, pokud by nebyla přijata žádná opatření. V provincii Flevoland byla u 33 % povrchových vod zjištěna eutrofizace. |
(11) |
Z údajů poskytnutých Nizozemskem v letech 2020 a 2021 v souvislosti se zprávami podle prováděcího nařízení (EU) 2020/1073 jsou patrné nárůsty koncentrace dusičnanů v podzemních vodách v oblastech se sprašovými, písčitými a jílovitými půdami. Na jihu a východě regionu s písčitými půdami činila v roce 2021 průměrná koncentrace dusičnanů v horním metru podzemních vod 67 mg/l. To překračuje Unií stanovenou mezní hodnotu 50 mg/l. Od roku 2017 se koncentrace dusičnanů v této části regionu s písčitými půdami zdvojnásobila. Průměrná koncentrace na severu regionu s písčitými půdami zůstala nižší než mezní hodnota Unie, v roce 2021 však vzrostla na 37 mg/l. V regionu se sprašovými půdami průměrná koncentrace v roce 2020 mírně poklesla na 57 mg/l, stále však překračuje mezní hodnotu Unie. V regionu s jílovitými půdami koncentrace dusičnanů stále setrvávaly pod mezní hodnotou, ale zvýšily se. V regionu s rašelinnými půdami byly v roce 2021 naměřeny nejnižší koncentrace na úrovni průměrné koncentrace 14 mg/l. Z údajů je rovněž patrné, že voda v kořenové zóně pocházející ze zemědělských podniků v monitorovací síti pro sledování odchylky často normy koncentrace dusičnanů překračovala, přestože průměrná hodnota zůstala nižší než 50 mg/l. |
(12) |
Nizozemsko uplatňuje v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 91/676/EHS na celém svém území akční program. Dne 26. prosince 2021 přijalo Nizozemsko nový akční program na období 2022–2025 (9) (7. akční program pro dusičnany), který zahrnuje další opatření pro snížení úniků živin (dusíku a fosforu) do životního prostředí a je založen na regionálně diferencovaném přístupu, jenž závisí na míře znečištění živinami a typu půdy. Z posouzení dopadu na životní prostředí, provedeného v rámci přípravy 7. akčního programu pro dusičnany vědeckou poradní komisí nizozemských orgánů (Commissie van Deskundigen Meststoffenwet), však vyplývá, že potenciální účinky akčního programu nebudou pro dosažení cílů týkajících se jakosti vody dostatečné. Dne 25. února 2022 přijalo Nizozemsko dodatek (10) k 7. akčnímu programu pro dusičnany, týkající se národního programu pro venkovské oblasti (11), který stanoví ucelený přístup k přírodě, vodě a klimatu, včetně emisí dusíku, za účelem splnění požadavků Unie v oblasti životního prostředí a klimatu. Prostřednictvím tohoto dodatku se nizozemská vláda snaží převést své ambice do podoby konkrétních opatření zaměřených na dosažení cílů v oblasti jakosti vody týkajících se živin ze zemědělských zdrojů. |
(13) |
7. akční program pro dusičnany na období 2022–2025 a jeho dodatek stanoví úsilí potřebné v jednotlivých regionech k dosažení cílů v oblasti jakosti vody týkajících se dusičnanů a fosforu ze zemědělských zdrojů, stanovených směrnicí 91/676/EHS a nizozemským plánem povodí přijatým v souvislosti se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (12). Pokud jde o koncentrace dusičnanů v podzemních vodách, v regionech Zand Noord, Zand Oost, Westelijk Noord-Brabant, Centraal zeeklei, Zuidwestelijk zeekleigebied a Westelijk zandgebied je k dosažení cílů zapotřebí „určité“ úsilí, zatímco v regionech Gelderse Vallei, Oostelijk Noord-Brabant en Limburg Zand a Lössgebied je k jejich dosažení zapotřebí „značné“ úsilí. Pokud jde o koncentrace fosforu v povrchových vodách (eutrofizaci), v regionech Zand Noord, Zand Oost, Westelijk Noord-Brabant, Oostelijk Noord-Brabant en Limburg Zand, Noordelijk zeekleigebied, Centraal zeeklei a Zuidwestelijk zeekleigebied je k dosažení cílů zapotřebí „určité“ úsilí, zatímco v regionech Gelderse Vallei, Lössgebied, Westelijk Zeeklei, Westelijk veengebied a Westelijk zandgebied je k jejich dosažení zapotřebí „značné“ úsilí. To je v souladu s údaji poskytnutými Nizozemskem podle článku 10 směrnice 91/676/EHS. |
(14) |
Nizozemsko zavede nové vymezení oblastí znečištěných dusičnany a fosforem ze zemědělských zdrojů („oblasti znečištěné živinami“), které by mělo zahrnout veškerá povodí monitorovacích míst podzemních a povrchových vod vykazujících průměrné znečištění dusičnany nebo občasné výskyty znečištění dusičnany, u nichž hrozí znečištění a vzestupné trendy, jakož i monitorovacích míst vykazujících eutrofizaci nebo možnou eutrofizaci. Uvedené vymezení by také mělo zohledňovat příslušnou judikaturu Soudního dvora Evropské unie, zejména rozsudky ve věcech C-221/03 (13) a C-543/16 (14). Pokud toto nové vymezení nebude zavedeno k 1. lednu 2024, všechny oblasti vyžadující určité nebo značné úsilí budou označeny jako oblasti znečištěné živinami. |
(15) |
Tato žádost o odchylku by měla být posuzována v širších souvislostech politiky EU týkající se problematiky hospodaření s živinami, zejména obecných a specifických cílů směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2006/118/ES (15) a 2008/56/ES (16), čím dál tím ambicióznějších cílů nařízení o „sdílení úsilí“ (17) a strategického plánu SZP pro Nizozemsko (18), jakož i cílů Zelené dohody pro Evropu týkajících se znečištění živinami. Zelená dohoda pro Evropu stanoví pro Unii cíle týkající se snížení úniků živin a omezení skleníkových plynů jiných než CO2, konkrétně metanu a oxidu dusného, jejichž hlavním zdrojem jsou hnojení a hospodářská zvířata. Unie se zejména ve své strategii „od zemědělce ke spotřebiteli“ (19) a akčním plánu pro nulové znečištění (20) zavázala snížit úniky živin do roku 2030 o 50 %, což by mělo při současném zachování úrodnosti půdy vést ke 20 % snížení používání hnojiv, a snížit o 25 % plochu ekosystémů EU (měřenou jako plochy s ukládáním dusíku nad úrovní „kritického zatížení“), v nichž znečištění ovzduší ohrožuje biologickou rozmanitost,. |
(16) |
V „prvním návrhu národního programu pro venkovské oblasti“ ze dne 10. června 2022 (21) nizozemská vláda konstatuje: „Největšími výzvami jsou oblasti rašelinišť, oblasti sítě Natura 2000, ochranná pásma podzemních vod, zranitelné vodní toky a nárazníkové zóny okolo lokalit sítě Natura 2000. V těchto oblastech budou mít zemědělci větší podnikatelská omezení nebo méně rozvojových příležitostí. Nejvhodnějším řešením je pak extenzifikace zemědělství“. Existuje také „závazek k vytvoření přechodových oblastí okolo lokalit sítě Natura 2000“. „Přechodové oblasti (nárazníkové zóny) okolo oblastí sítě Natura 2000 jsou oblasti sousedící s lokalitami sítě Natura 2000, které přispívají k obnově systémů za účelem zachování a obnovy biologické rozmanitosti v dotčené lokalitě sítě Natura 2000“. |
(17) |
Komise nizozemskou žádost o odchylku přezkoumala s přihlédnutím k požadavkům a cílům směrnice 91/676/EHS a zkušenostem z předchozích rozhodnutí o odchylkách a s ohledem na 7. akční program pro dusičnany a jeho dodatek. Přezkoumala rovněž trendy v oblasti jakosti vody a vzala v úvahu cíle Zelené dohody pro Evropu. Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že je nezbytné zajistit pro zemědělské podniky s travními porosty předvídatelné přechodné období platnosti odchylky o délce nejvýše čtyř let, dokud plánované reformy stanovené v dodatku nebudou plně začleněny do nizozemského práva a po dobu postupného zavádění nových reforem. Komise se dále domnívá, že pro dosažení cílů směrnice 91/676/EHS je zapotřebí, aby Nizozemsko splnilo přísné další podmínky, zejména, nikoli však výhradně, v oblastech znečištěných živinami. Požadovaná odchylka by měla podpořit reformní kurz vytyčený v dodatku a v národním programu pro venkovské oblasti. |
(18) |
Odchylkou povolenou v tomto rozhodnutí není dotčena povinnost Nizozemska uplatňovat směrnici Rady 92/43/EHS (22) a rozsudek Soudního dvora Evropské unie ve věci C-293/17 (23), zejména pokud jde o výklad čl. 6 odst. 3 uvedené směrnice, a uplatňovat směrnice 2000/60/ES a 2008/56/ES a není jí vyloučena případná potřeba dalších opatření za účelem splnění povinností z uvedených směrnic vyplývajících. |
(19) |
Je nezbytné zajistit, aby povolení dalších množství statkových hnojiv na hektar za rok neodkládalo nebo neohrožovalo plnění požadavků jiných právních předpisů Unie, kde by znečištění dusíkem a fosforem mohlo bránit dosažení jejich cílů. Z tohoto důvodu by vnitrostátní povolování odchylek pro jednotlivé zemědělce nemělo být umožněno v ochranných pásmech podzemních vod a oblastech sítě Natura 2000 nebo v nárazníkových zónách okolo oblastí sítě Natura 2000 vymezených v nizozemském národním programu pro venkovské oblasti, jejichž velikost bude upřesněna v roce 2023. |
(20) |
Intenzita chovu hospodářských zvířat je v Nizozemsku stále velmi vysoká; v roce 2016 byla nejvyšší v Unii a téměř pětkrát vyšší než unijní průměr. Podle údajů poskytnutých Nizozemskem poklesl celkový počet hospodářských zvířat v období 2019 až 2021 o 2,5 %, zatímco počet kusů skotu vzrostl. |
(21) |
Celková produkce statkových hnojiv by neměla překročit úroveň roku 2020. Toto zastropování maximální produkce statkových hnojiv bude zakotveno ve vnitrostátních předpisech k 1. lednu 2024. Mimoto by zavedení reforem plánovaných podle národního programu pro venkovské oblasti mělo vést k postupnému snižování produkce statkových hnojiv do konce platnosti tohoto rozhodnutí. |
(22) |
Zejména v oblastech znečištěných živinami je nezbytné doplnit 7. akční program pro dusičnany a jeho dodatek zvláštními opatřeními, jež jsou uznávána pro svou účinnost v rámci udržitelného hospodaření s živinami na úrovni zemědělských podniků a při snižování úniků živin v podzemních a sladkých vodách. |
(23) |
Nizozemsko zavedlo posílenou strategii vynucování, jejímž cílem je zlepšit předcházení podvodům při provádění politiky v oblasti statkových hnojiv. Tato strategie byla zaváděna v letech 2020–2021, došlo však k určitému zpoždění, mimo jiné v důsledku pandemie COVID-19. Provádění strategie v rámci jejích hlavních akčních os je třeba účinně prosazovat a šířit do dalších regionů, v nichž nezávislé posouzení poukazuje na značné riziko úmyslného nedodržení pravidel týkajících se hospodaření se statkovými hnojivy. Přechodné období pro plánované zemědělské reformy by rovněž mohlo vést k nárůstu podvodů, a měly by tudíž být posíleny kontroly. |
(24) |
Povolení pro jednotlivé zemědělce podléhají určitým podmínkám, jejichž cílem je zajistit, aby hnojení na úrovni zemědělského podniku odpovídalo nárokům plodin, a předcházet únikům dusíku a fosfátu do vody. Opatření stanovená v tomto rozhodnutí by měla doplnit opatření, která jsou již uplatňována prostřednictvím 7. akčního programu pro dusičnany a jeho dodatku. |
(25) |
Nizozemsko musí zavést všechna opatření pro snižování emisí amoniaku stanovená v příloze III směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 (24). Zpráva o dopadu směrnice 91/676/EHS na plynné emise dusíku (25) konstatovala, že v některých regionech s vysokou intenzitou chovu hospodářských zvířat může odchylka vést k vyšším plynným emisím. Z tohoto důvodu by měla být přijata vhodná opatření pro snížení emisí amoniaku, včetně nízkoemisních technik rozmetávání hnojiv, podle potřeby v kombinaci s maximální teplotou, při které se mohou statková hnojiva aplikovat, a striktní povinností okamžitého zapravení hnoje/kejdy do půdy při aplikaci na polích. |
(26) |
Podmínky stanovené v článku 4 tohoto rozhodnutí se považují za verzi povinných požadavků na hospodaření stanovených vnitrostátním právem ve smyslu článků 12 a 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 (26)a podmínky stanovené v článcích 5 až 9 tohoto rozhodnutí se považují za verzi povinných požadavků na hospodaření stanovených vnitrostátním právem ve smyslu článků 12 a 13 nařízení (EU) 2021/2115 ve vztahu k subjektům využívajícím odchylky. |
(27) |
Nizozemsko musí splnit cíle týkající se emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví v rámci pro klima a energetiku do roku 2030. Změna způsobu využívání půdy z travních porostů na ornou půdu by způsobila zvýšení emisí uhlíku z půdy a ztěžovala by dodržování článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2018/841 (27). |
(28) |
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (28) stanoví obecná pravidla zaměřená na zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Unii pro účely unijních politik v oblasti životního prostředí a politik nebo činností Unie, které mohou mít vliv na životní prostředí. Prostorové informace shromážděné v souvislosti s tímto rozhodnutím by v příslušných případech měly být v souladu s ustanoveními zmíněné směrnice. Dále by Nizozemsko, za účelem snížení administrativní zátěže a zlepšení soudržnosti údajů, mělo ve vhodných případech při sběru potřebných údajů podle tohoto rozhodnutí využívat informace získané v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného jím podle čl. 67 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (29). |
(29) |
Platnost tohoto rozhodnutí skončí dnem 31. prosince 2025. |
(30) |
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS, |
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka
Odchylka, o niž Nizozemsko požádalo dopisem ze dne 25. února 2022 za účelem povolení používat na zemědělských pozemcích vyšší množství dusíku ze statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, než je uvedeno v první větě bodu 2 druhého pododstavce přílohy III směrnice 91/676/EHS, se uděluje jako přechodné opatření doprovázející reformy odvětví zemědělské a živočišné výroby v Nizozemsku za účelem splnění požadavků EU v oblasti životního prostředí a klimatu týkajících se emisí dusíku (včetně amoniaku) a živin ve vodě (včetně směrnice 91/676/EHS) a za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Rozsah odchylky
Odchylka se použije na zemědělské podniky s travními porosty, jimž bylo uděleno povolení podle článku 6.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
1) |
„zemědělským podnikem s travními porosty“ se rozumí podnik, v němž tvoří tráva nejméně 80 % plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv; |
2) |
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, kozy, koně, osli, jelenovití a vodní buvoli; |
3) |
„zemědělskou půdou“ se rozumí plošná výměra, kterou zemědělec vlastní, má v nájmu nebo ve správě na základě jednotlivé písemné smlouvy a za jejíž správu nese přímou odpovědnost; |
4) |
„travními porosty“ se rozumí trvalé travní porosty nebo dočasné travní porosty o stáří kratším než pět let; |
5) |
„plánem hnojení“ se rozumí výpočet ohledně plánovaného využití a dostupnosti živin; |
6) |
„evidencí hnojení“ se rozumí bilance živin na základě skutečného využití a příjmu živin; |
7) |
„registrem hnojení“ se rozumí elektronický systém, jehož prostřednictvím zemědělci podávají zprávy o skutečném využití živin a hospodaření se statkovými hnojivy; |
8) |
„jižními a středními písčitými půdami“ se rozumí půdy uvedené jako jižní písčité půdy a střední písčité půdy v nizozemských právních předpisech v čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení k zákonu o hnojivech (30); |
9) |
„sprašovými půdami“ se rozumí půdy uvedené jako sprašové půdy v nizozemských právních předpisech v čl. 1 odst. 1 prováděcího předpisu k zákonu o hnojivech; |
10) |
„živinami“ se označuje dusík a fosfát. |
Článek 4
Obecné podmínky pro udělení odchylky
Odchylka se uděluje za těchto podmínek:
1) |
Nizozemsko nejpozději do 1. ledna 2024 vypracuje nové vymezení a novou mapu oblastí znečištěných dusičnany a fosforem ze zemědělských zdrojů („oblasti znečištěné živinami“), do nichž zahrne veškerá povodí monitorovacích míst podzemních a povrchových vod vykazujících průměrné znečištění dusičnany nebo občasné výskyty znečištění dusičnany, u nichž hrozí znečištění a vzestupné trendy, jakož i monitorovacích míst vykazujících eutrofizaci nebo možnou eutrofizaci. V rámci přechodného opatření a do zavedení nového vymezení, nejdéle do 1. ledna 2024, budou oblasti znečištěné živinami zahrnovat oblasti jižních a středních písčitých půd a sprašových půd a od 1. ledna 2023 rovněž povodí určená podle regionálních vodních útvarů, jež byla v rámci vnitrostátní analýzy jakosti vody (2020) (31), vypracované nizozemskou agenturou pro posuzování vlivů na životní prostředí (PBL), označena za oblasti s nepřiměřeným obsahem živin (zničené, poškozené a střední). Od 1. ledna 2024 bude zavedena konečná podoba vymezení a mapy oblastí znečištěných živinami, která bude zahrnovat minimálně oblasti vymezené v roce 2023, jakož i veškeré další oblasti, kde je přispění zemědělství ke znečištění živinami významné, tj. činí více než 19 % celkového zatížení živinami. V případě, že konečná podoba vymezení a mapy oblastí znečištěných živinami nebude zavedena k 1. lednu 2024, použije se vymezení uvedené v 7. akčním programu pro dusičnany a jeho dodatku, které zahrnuje všechny oblasti, v nichž je k dosažení cílů v oblasti jakosti vody týkajících se koncentrace dusičnanů a fosforu, stanovených směrnicí 91/676/EHS a nizozemským plánem povodí přijatým v souvislosti se směrnicí 2000/60/ES, zapotřebí „určité“ nebo „značné“ úsilí. |
2) |
Nizozemsko musí sledovat množství vyprodukovaných statkových hnojiv a zajistit, aby produkce statkových hnojiv na celostátní úrovni z hlediska jak dusíku, tak fosfátu nepřesáhla 489,4 milionu kg dusíku a 150,7 milionu kg fosfátu (množství vyprodukované v roce 2020) a aby se v důsledku provádění reforem stanovených v dodatku množství vyprodukovaných statkových hnojiv postupně snižovalo a v roce 2025 nepřesáhlo 440 milionů kg dusíku a 135 milionů kg fosfátu. |
3) |
Od 1. ledna 2023 nesmí Nizozemsko udělovat povolení pro odchylky podle článku 5 tohoto rozhodnutí v lokalitách sítě Natura 2000, zřízených v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (32) a směrnicí 92/43/EHS, a od 1. ledna 2024 v nárazníkových zónách u lokalit sítě Natura 2000 stanovených v národním programu pro venkovské oblasti, u nichž je překročeno kritické zatížení dusíkem, pokud jde o jeho ukládání. |
4) |
Od 1. ledna 2023 nesmí Nizozemsko udělovat povolení pro odchylky podle článku 5 tohoto rozhodnutí v ochranných pásmech podzemních vod. V oblastech, kde jsou podzemní vody znečištěny dusičnany, se v ochranných pásmech podzemních vod bude do 1. ledna 2024 uplatňovat balíček povinných opatření pro snížení zatížení živinami. |
5) |
Nizozemsko zavede tato opatření:
|
6) |
Nizozemsko pokračuje v zavádění posílené strategie vynucování, přičemž bude vycházet ze zkušeností získaných v rámci provádění čl. 4 odst. 3 prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/1073. Posílená strategie vynucování zahrnuje minimálně tyto prvky:
|
Článek 5
Žádosti o povolení
1. Zemědělci s travními porosty mohou každoročně podat příslušnému orgánu žádost o povolení použití většího množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, včetně statkových hnojiv vyloučených samotnými zvířaty, jímž může být množství statkových hnojiv na hektar a rok obsahující:
a) |
pro rok 2022 nejvýše 230 kg dusíku na hektar a rok v oblastech znečištěných živinami a nejvýše 250 kg dusíku na hektar a rok v ostatních oblastech; |
b) |
pro rok 2023 nejvýše 220 kg dusíku na hektar a rok v oblastech znečištěných živinami a nejvýše 240 kg dusíku na hektar a rok v ostatních oblastech; |
c) |
pro rok 2024 nejvýše 210 kg dusíku na hektar a rok v oblastech znečištěných živinami a nejvýše 230 kg dusíku na hektar a rok v ostatních oblastech; |
d) |
pro rok 2025 nejvýše 190 kg dusíku na hektar a rok v oblastech znečištěných živinami a až 200 kg dusíku na hektar a rok v ostatních oblastech; |
e) |
po 31. prosinci 2025 nejvýše 170 kg dusíku na hektar a rok ve všech oblastech. |
2. Spolu s žádostí uvedenou v odstavci 1 předloží žadatel písemné prohlášení, že splňuje podmínky stanovené v článcích 7, 8 a 9 a že souhlasí s tím, že žádost, jakož i plán hnojení a evidence hnojení podle článku 7 mohou podléhat inspekcím podle článku 11 tohoto rozhodnutí.
Článek 6
Udělování povolení
Povolení k použití většího množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, včetně statkových hnojiv vyloučených samotnými zvířaty, se zemědělským podnikům s travními porosty udělí s výhradou podmínek stanovených v článcích 7, 8 až 9.
Článek 7
Podmínky používání statkových a jiných hnojiv v zemědělských podnicích s travními porosty využívajících odchylku
1. Množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s travními porosty, včetně množství statkových hnojiv vyloučených samotnými zvířaty, nepřekročí množství stanovená v článku 5.
2. V zemědělských podnicích s travními porosty se nepoužije fosfát z umělých hnojiv.
3. Zemědělský podnik s travními porosty vypracuje nejpozději do 28. února plán hnojení. Plán obsahuje minimálně prvky uvedené v čl. 7 odst. 4 prováděcího rozhodnutí (EU) 2020/1073. Plán hnojení se aktualizuje nejpozději sedm dní po provedení jakýchkoli změn v zemědělských postupech daného zemědělského podniku s travními porosty.
4. Zemědělský podnik s travními porosty vede pro každý kalendářní rok evidenci hnojení. Tato evidence musí být předložena příslušnému orgánu do 31. března následujícího kalendářního roku. Evidence hnojení obsahuje tyto údaje:
a) |
plochy zemědělských plodin; |
b) |
počet a druh hospodářských zvířat; |
c) |
produkci statkových hnojiv na zvíře; |
d) |
množství hnojiv dovezených zemědělským podnikem s travními porosty; |
e) |
množství statkových hnojiv, jež jsou dodávána smluvním partnerům, a nejsou tudíž použita v zemědělském podniku s travními porosty, a název těchto smluvních partnerů. |
5. Pro každou oblast zemědělského podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy, provede zemědělský podnik s travními porosty analýzu obsahu dusíku a fosforu v půdě nejméně jednou za čtyři roky. Vyžaduje se minimálně jedna analýza na pět hektarů půdy. Na základě uvedené analýzy se použije plán hnojení daného zemědělského podniku a nápravná opatření.
6. V případě zaorání travních porostů za účelem jejich obnovy se norma pro použití dusíku sníží po 31. květnu každého kalendářního roku o 50 kg dusíku na hektar. V případě zaorání travních porostů za účelem pěstování kukuřice se norma pro použití dusíku sníží o 65 kg dusíku na hektar.
7. Zahrnuje-li střídání plodin luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík, je použití hnojiv odpovídajícím způsobem sníženo.
8. Před osevem travou na podzim se nesmí statková hnojiva rozmetávat.
Článek 8
Podmínky týkající se hospodaření s půdou v zemědělských podnicích s travními porosty využívajících odchylku
1. V oblastech znečištěných živinami se po kukuřici vyseje tráva nebo jiné plodiny, aby se zajistil pokryv půdy v průběhu zimy.
2. Orba pokryvných meziplodin se neprovádí před 1. únorem.
3. Orba trávy se v oblastech znečištěných živinami provádí pouze na jaře s výjimkou:
a) |
orby za účelem obnovy travních porostů, což lze provést nejpozději do 31. srpna; |
b) |
orby pro výsadbu květinových cibulí, již lze provést na podzim. |
4. Bezprostředně po zaorání trávy na všech typech půdy následuje osev plodinami s vysokou spotřebou dusíku a hnojení vychází z analýzy půdy týkající se minerálního dusíku a jiných parametrů, které slouží jako ukazatele pro odhady uvolňování dusíku při mineralizaci organické hmoty v půdě.
Článek 9
Podmínky, pokud jde o snížení emisí amoniaku s cílem snížit množství živin také ve vodě
1. Na zemědělské podniky s travními porosty, které využívají povolení podle článku 6, se použijí tyto podmínky:
a) |
kejda se aplikuje na travnatých porostech na písčitých a sprašových půdách mělkým vstřikováním; |
b) |
kejda se aplikuje na travnatých porostech na jílovitých a rašelinových půdách mělkým vstřikováním, s botkovým aplikátorem s ředěním kejdy s vodou v poměru 2:1 nebo s pulzním injektorem; |
c) |
kejda se nesmí aplikovat botkovým aplikátorem, pokud je venkovní teplota 20 °C nebo vyšší; |
d) |
kejda se aplikuje na ornou půdu vstřikováním nebo zaoráním hned po aplikaci v jediném sledu; |
e) |
tuhé statkové hnojivo se zaorá hned po aplikaci v nejvíce dvou krocích. |
2. Nizozemsko zajistí pro všechny zemědělce s travními porosty využívající povolení školení o opatřeních pro snížení emisí amoniaku. První školení bude zajištěno před 31. prosincem 2023.
Článek 10
Monitorování
1. Příslušné orgány zajistí vypracování map, v nichž budou uvedeny procentní podíly:
a) |
zemědělských podniků s travními porosty v každé obci, na niž se vztahuje povolení; |
b) |
hospodářských zvířat v každé obci, na niž se vztahuje povolení; |
c) |
zemědělské půdy v každé obci, na niž se vztahuje povolení. |
Mapy jsou každoročně aktualizovány.
2. Příslušné orgány vytvoří a udržují monitorovací síť pro odběr vzorků z půdní vody, z vodních toků, z mělkých podzemních vod a z drenážní vody na monitorovacích stanovištích v zemědělských podnicích s travními porosty, na něž se vztahuje povolení. Tato monitorovací síť poskytuje údaje o koncentraci dusičnanů a fosfátů ve vodě, která opouští kořenovou zónu a vtéká do systému podzemních a povrchových vod.
3. Monitorovací síť zahrnuje nejméně 300 zemědělských podniků, na něž se vztahuje povolení, a je reprezentativní pro každý typ půdy (jílovité, rašelinné, písčité a písčito-sprašové půdy) a míru znečištění, postupy hnojení a střídání plodin. Skladba monitorovací sítě se během období použitelnosti tohoto rozhodnutí nemění.
4. Příslušné orgány kontrolují:
a) |
vodu v kořenové zóně, povrchové vody a podzemní vody; |
b) |
pokrok dosažený v plnění cílů v oblasti jakosti vody týkajících se koncentrací dusičnanů a fosfátů stanovených ve směrnici 91/676/EHS a nizozemském plánu povodí přijatém v souvislosti se směrnicí 2000/60/ES v oblastech znečištěných živinami. |
5. Nizozemsko poskytne Komisi údaje o koncentracích dusičnanů v povrchových a podzemních vodách a o koncentraci fosfátu v povrchových vodách a jejich trofickém stavu, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky.
Článek 11
Kontroly a inspekce
1. Příslušné orgány provedou u všech žádostí o povolení správní kontroly, jejichž cílem je posoudit dodržování podmínek stanovených v článcích 7, 8 a 9. Prokáže-li se, že uvedené podmínky splněny nejsou, příslušné orgány žádost zamítnou a žadatel bude vyrozuměn o důvodech zamítnutí.
Příslušné orgány provedou u nejméně 5 % zemědělských podniků s travními porosty, na něž se vztahuje povolení, správní kontroly týkající se využívání půdy, počtu hospodářských zvířat a produkce statkových hnojiv.
2. Příslušné orgány vypracují program inspekcí v terénu u zemědělských podniků s travními porosty, na něž se vztahuje povolení, na základě analýzy rizik a s přiměřenou četností. V tomto programu budou zohledněny výsledky kontrol z předchozích let a výsledky všeobecných namátkových kontrol právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS, jakož i veškeré informace, které by mohly svědčit o nedodržování podmínek stanovených v článcích 7, 8 a 9 tohoto rozhodnutí.
Za účelem posouzení dodržování podmínek uvedených v článcích 7, 8 a 9 se u nejméně 5 % zemědělských podniků s travními porosty, na něž se vztahuje povolení, provedou inspekce v terénu. Tyto inspekce jsou doplněny inspekcemi a kontrolami uvedenými v čl. 4 odst. 6.
3. Je-li v kterémkoli roce zjištěno, že zemědělský podnik s travními porosty, na nějž se vztahuje povolení, nesplňuje podmínky uvedené v článcích 7, 8 a 9, je držiteli povolení uložena sankce v souladu s vnitrostátními pravidly a není způsobilý pro povolení v následujícím roce.
4. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky k ověření dodržování podmínek pro udělení odchylky podle tohoto rozhodnutí.
Článek 12
Podávání zpráv
1. Příslušné orgány předloží nejpozději do 30. června každého roku Komisi zprávu obsahující tyto informace:
a) |
údaje o hnojení ve všech zemědělských podnicích s travními porosty, na něž se vztahuje povolení podle článku 6, včetně informací o výnosech a o typech půdy; |
b) |
trendy v počtu hospodářských zvířat pro jednotlivé kategorie hospodářských zvířat v Nizozemsku a v zemědělských podnicích s travními porosty, na něž se vztahuje povolení; |
c) |
trendy ve vnitrostátní produkci statkových hnojiv z hlediska v něm obsaženého dusíku a fosfátu; |
d) |
uplatňování obecných podmínek stanovených v článku 4; |
e) |
mapy uvedené v čl. 10 odst. 1; |
f) |
výsledky monitorování podzemních a povrchových vod, pokud jde o koncentrace dusičnanů a fosfátu a eutrofizaci, včetně informací o trendech v jakosti podzemních a povrchových vod, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, a také o vlivu odchylky na jakost vody podle čl. 10 odst. 4 a 5; |
g) |
vyhodnocení, jak jsou uplatňovány podmínky pro povolení stanovené v článcích 7, 8 a 9, které vychází z kontrol na úrovni zemědělských podniků, a informace o nevyhovujících zemědělských podnicích, vycházející z výsledků správních kontrol a inspekcí podle článku 11; |
h) |
provádění posílené strategie vynucování podle článku 4, včetně podávání zvláštních zpráv o každém jednotlivém prvku podle čl. 4 odst. 6. |
2. Prostorová data obsažená ve zprávě podle odstavce 1 jsou v příslušných případech v souladu s ustanoveními směrnice 2007/2/ES. Při shromažďování potřebných údajů využije Nizozemsko v případě potřeby informace získané v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému zřízeného podle čl. 67 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013.
Článek 13
Doba použitelnosti
Toto rozhodnutí se použije do 31. prosince 2025.
Článek 14
Určení
Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.
V Bruselu dne 30. září 2022.
Za Komisi
Virginijus SINKEVIČIUS
člen Komise
(1) Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1.
(2) Rozhodnutí Komise 2005/880/ES ze dne 8. prosince 2005, kterým se povoluje odchylka požadovaná Nizozemskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 324, 10.12.2005, s. 89).
(3) Rozhodnutí Komise 2010/65/EU ze dne 5. února 2010 o změně rozhodnutí 2005/880/ES, kterým se povoluje odchylka požadovaná Nizozemskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 35, 6.2.2010, s. 18).
(4) Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/291/EU ze dne 16. května 2014, kterým se povoluje odchylka požadovaná Nizozemskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 148, 20.5.2014, s. 88).
(5) Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/820 ze dne 31. května 2018, kterým se povoluje odchylka požadovaná Nizozemskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 137, 4.6.2018, s. 27).
(6) Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/1073 ze dne 17. července 2020, kterým se povoluje odchylka požadovaná Nizozemskem podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 234, 21.7.2020, s. 20).
(7) COM(2021) 1000 a SWD(2021) 1001 část 28.
(8) COM(2021) 1000 a SWD(2021) 1001 část 28.
(9) Název v originále: „7e Nederlandse actieprogramma betreffende de Nitraatrichtlijn (2022-2025)“.
(10) Název v originále: „Addendum op het 7e actieprogramma Nitraatrichtlijn“.
(11) Nationaal Programma Landelijk Gebied.
(12) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).).
(13) Rozsudek Soudního dvora ze dne 22. září 2005, C 221/03, Komise Evropských společenství v. Belgické království, ECLI:EU:C:2005:573.
(14) Rozsudek Soudního dvora ze dne 21. června 2018, Evropská komise v. Spolková republika Německo, C-543/16, ECLI:EU:C:2018:481.
(15) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/118/ES ze dne 12. prosince 2006 o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu (Úř. věst. L 372, 27.12.2006, s. 19).
(16) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19).
(17) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018, o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 26).
(18) SWD(2020) 93 final – Analysis of links between CAP Reform and Green Deal (Analýza vazeb mezi reformou SZP a Zelenou dohodou); SWD(2020) 388 final – Commission recommendations for Netherland’s CAP strategic plan (Doporučení Komise pro nizozemský strategický plán SZP). SWD(2020) 388 final.
(19) Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy. COM(2020) 381 final.
(20) COM(2021) 400 final.
(21) Název v originále: „Startnotitie Nationaal Programma Landelijk Gebied – 10 Juni 2022“.
(22) Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).
(23) Věc C-293/17 Coöperatie Mobilisation for the Environment and Vereniging Leefmilieu (ECLI:EU:C:2018:882).
(24) Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 ze dne 14. prosince 2016 o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší, o změně směrnice 2003/35/ES a o zrušení směrnice 2001/81/ES (Úř. věst. L 344, 17.12.2016, s. 1).
(25) Dopad směrnice o dusičnanech na plynné emise dusíku; Účinky opatření v akčním programu pro dusičnany na plynné emise dusíku; Smlouva ENV.B.1/ETU/2010/0009.
(26) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 ze dne 2. prosince 2021, kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, jež mají být vypracovány členskými státy v rámci společné zemědělské politiky (strategické plány SZP) a financovány Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013 (Úř. věst. L 435, 6.12.2021, s. 1).
(27) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 ze dne 30. května 2018 o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 a rozhodnutí č. 529/2013/EU (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 1).
(28) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).
(29) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549).
(30) Název v originále: „Uitvoeringsregeling Meststoffenwet“.
(31) https://www.pbl.nl/sites/default/files/downloads/pbl-2020-nationale-analyse-waterkwaliteit-4002_0.pdf
(32) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).
(33) Název v originále: „Uitvoeringsregeling Meststoffenwet“.
(34) Název v originále: „Besluit gebruik meststoffen“.
(35) Název v originále: „Activiteitenbesluit milieubeheer“.