This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014IE0778
Opinion of the European Economic and Social Committee on the Statute for a European Mutual Society: views, role and contribution of civil society (own-initiative opinion)
Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Statut evropské vzájemné pojišťovny – vnímání, úloha a přínos občanské společnosti (stanovisko z vlastní iniciativy)
Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Statut evropské vzájemné pojišťovny – vnímání, úloha a přínos občanské společnosti (stanovisko z vlastní iniciativy)
Úř. věst. C 226, 16.7.2014, p. 17–20
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
16.7.2014 |
CS |
Úřední věstník Evropské unie |
C 226/17 |
Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Statut evropské vzájemné pojišťovny – vnímání, úloha a přínos občanské společnosti (stanovisko z vlastní iniciativy)
2014/C 226/03
Samostatný zpravodaj: pan CAMPLI
Dne 22. ledna 2014 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu
Statut evropské vzájemné pojišťovny – vnímání, úloha a přínos občanské společnosti (stanovisko z vlastní iniciativy).
Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 11. března 2014.
Na 497. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 25. a 26. března 2014 (jednání dne 25. března 2014), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 140 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 5 členů se zdrželo hlasování.
1. Závěry a doporučení
1.1 Závěry
1.1.1 |
Vzájemné pojišťovny tvoří stejně jako družstva, nadace a sdružení součást evropského hospodářského a sociálního modelu. Různorodost typů podniků včetně forem sociální ekonomiky představuje nezávisle na právní definici podniku v právních předpisech jednotlivých členských států zásadní složku jednotného trhu Evropské unie, a to i pokud jde o prosazování a rozvoj evropské podnikatelské rozmanitosti a investice do ní. |
1.1.2 |
Vzájemné pojišťovny mají právo na evropský statut, aby mohly reagovat na potřebu pokrývat rizika zejména v oblasti sociální a zdravotní ochrany pracovníků, podniků a občanů. |
1.1.3 |
Vzájemné pojišťovny odmítají nutnost opustit prvek vzájemnosti. EHSV by zase rád vyzdvihl rozmanitost forem podnikání včetně subjektů sociální ekonomiky s cílem zachovat evropské hospodářské a sociální dědictví. Informační kampaň, ačkoli je užitečná, však nemůže nahradit nezbytný právní rámec. |
1.1.4 |
V Evropě existuje řada forem vzájemných pojišťoven (podle sčítání asi 40), bez ohledu na jejich rozmanitost však 95 % z nich funguje podle stejných zásad správy. |
1.2 Doporučení
1.2.1 |
EHSV v souladu se svými závazky, jež přijal na akci věnované sociálnímu podnikání ve Štrasburku, žádá Komisi, aby rychle předložila legislativní návrh, který by obsahoval návrh nařízení o statutu evropské vzájemné pojišťovny. |
1.2.2 |
EHSV by si přál, aby se pomocí soudržného právního režimu na evropské úrovni, jenž by odpovídal jeho hospodářskému významu a jeho sociální úloze, uznal model vzájemnosti. |
1.2.3 |
EHSV doporučuje, aby statut vycházel ze správy, a nikoli z činností, aby se tak zachovala rozmanitost vzájemných pojišťoven. |
1.2.4 |
EHSV doporučuje, aby statut neusiloval o harmonizaci vnitrostátních právních předpisů a aby byl nepovinný. |
1.2.5 |
EHSV požaduje, aby byl zveřejněn přesný harmonogram procesu předložení a přijetí návrhu statutu evropské vzájemné pojišťovny. |
2. Úvod
2.1 |
Cílem tohoto stanoviska je co nejvíce urychlit návrh nařízení Komise o tzv. statutu evropské vzájemné pojišťovny. |
2.2 |
Evropská občanská společnost a zainteresované subjekty mají pocit, že bez náležitého právního základu budou vzájemné pojišťovny – v evropském měřítku – fakticky odrazovány od činnosti. To by mělo závažné dopady na sociální oblast v souvislosti s oslabením veřejných zásahů, na zdraví (omezení rovného přístupu evropských občanů ke zdravotní péči), na zaměstnanost (ztráta pracovních příležitostí, včetně těch specializovaných), i na posilování evropské sociální soudržnosti a procesu evropské integrace. |
2.3 O evropském statutu se mluví již dlouho, již dlouho slyšíme jen výmluvy a rozhodnutí nepřichází.
2.3.1 |
Návrh statutu evropské vzájemné pojišťovny má velmi dlouhou historii a sahá až do roku 1993 a k evropským směrnicím o pojištění. Vzájemné pojišťovny v tomto rámci žádaly, aby byla jejich původní forma správy osobních společností uznána v evropském statutu. |
2.3.2 |
První návrh nařízení byl stažen v roce 2006. Komise totiž v roce 2006 – navzdory sdělení z roku 2003 o právu obchodních společností, kde se zavázala, že zavede nové evropské právní formy společností, zejména pro vzájemné společnosti (a tento závazek zopakovala v akčním plánu z roku 2006 o modernizaci práva a správy a řízení obchodních společností) – návrh statutu evropské vzájemné pojišťovny ze své agendy naopak stáhla. |
2.3.3 |
V roce 2007 evropské asociace vzájemných pojišťoven znovu iniciovaly oživení tohoto projektu. |
2.3.4 |
V březnu roku 2010 Evropský parlament přijal ve prospěch statutu evropské vzájemné pojišťovny písemné prohlášení a v červenci 2011 vypracoval zprávu o úloze evropských vzájemných společností, jejímž závěrem bylo, že návrh statutu je nezbytný. |
2.3.5 |
V roce 2013 Evropský parlament jednomyslně přijal zprávu z vlastního podnětu pana Berlinguera, která se týkala proveditelnosti statutu evropské vzájemné pojišťovny. |
2.3.6 |
Komise se současně v Aktu o jednotném trhu rozhodla financovat studii o situaci a obtížích vzájemných pojišťoven na vnitřním trhu (známou jako „studie Panteia“). Tato významná studie, zveřejněná 12. října 2012, která byla řízena Komisí, poprvé podala vyčerpávající přehled o právním, hospodářském a sociálním prostředí vzájemných pojišťoven v členských státech Evropské unie (1). |
2.3.7 |
Poté Komise uspořádala k závěrům této studie veřejnou konzultaci (výsledky byly zveřejněny v říjnu 2013) (2). Úspěch této konzultace (více než 300 odpovědí, z nichž dvě třetiny byly pozitivní) vedly Komisi k tomu, aby přistoupila k posouzení dopadu zaměřenému na proveditelnost návrhu statutu evropské vzájemné pojišťovny. |
2.4 |
EHSV ve svém stanovisku s názvem Různé typy podniků (3) (říjen 2009) poukázal na to, že „pluralita a rozmanitost různých typů podniků jsou uznány ve Smlouvě a také potvrzeny v praxi, prostřednictvím různých právních předpisů, které byly schváleny či jsou v současné době ve fázi přezkumu“. Výbor zahrnoval vzájemné společnosti mezi typy podniků sociální ekonomiky. |
2.5 |
V příloze k prohlášení ze Štrasburku během akce věnované sociálnímu podnikání, kterou ve dnech 16. a 17. ledna 2014 společně uspořádaly Komise a EHSV, se uvádí, že podle řady zainteresovaných stran by se měly politiky pro sociální podnikání vztahovat i na podniky sociální ekonomiky (družstva, vzájemné pojišťovny, sdružení, nadace atd.). EU by měla pro vzájemné pojišťovny navrhnout evropský statut, který by jim umožnil provozovat přeshraniční činnost, fúzovat a plnit požadavky směrnice „Solventnost II“, a také evropský statut pro asociace. Komisař pro podnikání Antonio Tajani při této příležitosti oznámil zahájení legislativní iniciativy Komise k návrhu tohoto statutu. |
3. Popis vzájemných pojišťoven
3.1 |
V zemích EU existuje velká různorodost právních forem vzájemných pojišťoven. Různé formy vzájemných pojišťoven a úloha, kterou zastávají, závisejí na kultuře a historii vzájemných pojišťoven v každé zemi. Vzájemné pojišťovny v Evropě zavedly historicky první formy sociálního zabezpečení. V současnosti je v EU jejich hlavním posláním sloužit svým členům v kontextu všeobecného zájmu a zajišťovat jim pokrytí rizik nabídkou pojišťovacích služeb, sociálních služeb, zdravotní péče a osobní asistence. |
3.2 |
Bylo zjištěno, že v EU existuje téměř 40 typů vzájemných organizací. Téměř 95 % vzájemných pojišťoven se řídí 5 společnými zásadami správy:
|
3.3 |
Organizace typu vzájemných společností v Evropě v průměru představují 15,8 % trhu (12,8 % životní pojišťovny, 20,5 % neživotní pojišťovny). Kromě toho organizace typu vzájemných společností podle odhadů poskytují služby zdravotní péče a sociální služby téměř 230 milionům evropských občanů, z nichž okolo 100 milionů je kryto povinným zdravotním pojištěním. V Evropě zaměstnávají přibližně 3 50 000 osob. Všeobecně se uznává, že ekonomika má z rozmanitosti struktur, které ji tvoří, prospěch, protože tato rozmanitost zlepšuje schopnost reakce na změny na trhu. Dlouhodobá vize organizací typu vzájemných společností jim navíc v období krize dává výhodu před kapitálovými společnostmi. |
4. Obecné poznámky k návrhu statutu evropské vzájemné pojišťovny: Proč je statut evropské vzájemné pojišťovny zapotřebí?
4.1 |
V Evropské unii mají evropský statut jen akciové společnosti a družstva. U nadací se návrh evropského statutu právě projednává, avšak vzájemné pojišťovny jakožto forma sociálního podniku evropský statut nemají (4). |
4.2 |
Proces evropské integrace vede k výraznější mobilitě pracovníků, podniků i občanů. Je třeba, abychom byli schopni na celém území Unie zajistit pokrytí jejich zdravotních a sociálních a dalších pojistných rizik a zároveň zabránit tomu, aby došlo k narušení práv, nároků a forem ochrany. |
4.3 |
Komise a Rada v současnosti pracují na finančních a pojišťovnických službách (Basilej III, Solventnost II) a vysílání a mobilitě pracovníků. Od 1. ledna 2014 v členských státech platí nová směrnice o přeshraniční péči. Vzájemné pojišťovny členských států však nemají právní možnost se tohoto procesu evropské integrace a rozvoje vnitřního trhu účastnit, ledaže by změnily formu a přijaly statut evropského družstva nebo evropské akciové společnosti. Vzájemné pojišťovny odmítají nutnost opustit prvek vzájemnosti. EHSV by zase rád vyzdvihl rozmanitost forem podnikání včetně subjektů sociální ekonomiky s cílem zachovat evropské hospodářské a sociální dědictví. |
4.4 |
Obezřetnostní rámec pro pojistitele Solventnost II navíc představuje doplňkový prvek ve prospěch statutu evropské vzájemné pojišťovny – statut by vzájemným pojišťovnám umožnil využívat „diverzifikace“, provádět operace zajištění a správy aktiv a snižovat tak své náklady ve prospěch členů. |
4.5 |
Vzájemné pojišťovny nemají přístup na kapitálové trhy, potřebují tedy společné nástroje pro spolupráci, a to i na evropské úrovni, aby se nestalo, že v ostré konkurenci zaniknou. |
4.6 |
Vzájemné pojišťovny, které provozují činnost na evropské úrovni, nejsou motivovány výlučně konkurencí či hledáním nových trhů, ale především tím, že chtějí zlepšovat služby, které poskytují svým členům. |
4.7 |
Vzájemné pojišťovny obecně potřebují oficiální uznání ze strany EU, jež jim dá právní základ a legitimitu jakožto účastníkovi procesu evropské integrace. |
4.8 |
Statut evropské vzájemné pojišťovny by znamenal uznání reality vzájemných pojišťoven, jejich hospodářského a sociálního významu, jejich specifické úlohy v oblasti řízení rizik osob, zejména v oblasti sociální ochrany a zdraví. |
4.9 |
EHSV by si stručně shrnuto přál, aby se pomocí soudržného právního režimu na evropské úrovni, jenž by odpovídal jeho hospodářskému významu a jeho sociální úloze, uznal model vzájemnosti. Kromě toho by se tím dalo zabránit zbytečné administrativní zátěži, dosáhnout úspor z rozsahu a rozvíjet vzájemnost ve všech členských státech Unie (včetně čtyř členských států, které formu vzájemnosti neznají) a opírat se při tom plně o tento nový statut, o svobodu usazování a volné poskytování služeb. |
5. Konkrétní poznámky návrhu statutu evropské vzájemné pojišťovny: Jakou podobu by měl statut evropské vzájemné pojišťovny mít?
5.1 |
V Evropě existuje řada forem vzájemných pojišťoven (bylo jich zaznamenáno asi 40), bez ohledu na jejich rozmanitost však 95 % z nich funguje podle stejných zásad správy. EHSV proto doporučuje, aby se statut zaměřil na správu, nikoli na činnost. |
5.2 |
Statut evropské vzájemné pojišťovny navíc ve své skupinové formě umožňuje zachovat rozmanitost vrstvy evropských vzájemných pojišťoven v jejich původní podobě – zachovat v jejich identitě struktury a zároveň tímto společným nástrojem dosáhnout úspor z rozsahu (společné nákupy, společné produkty). V zájmu zachování různorodosti strukturních typů v jednotlivých členských státech, jež je v Evropě typická pro právní formu vzájemné pojišťovny, EHSV doporučuje, aby byla jakožto vůdčí zásada stanovena co největší svoboda členů při určování stanov a struktury. |
5.3 |
Statut bude nepovinný, tak aby neměl dopad na vnitrostátní právní předpisy. |
5.4 |
Je nutné počítat s možností, že se vzájemné pojišťovny mezi sebou seskupí, a také propagovat přeshraniční operace, aby se rozvíjel evropský rozměr vzájemnosti. |
5.5 |
Návrh nařízení musí umožnit zřízení:
|
5.6 |
Evropské vzájemné pojišťovny budou i nadále, stejně jako vnitrostátní vzájemné společnosti, podléhat obecné právní úpravě členských států – pravidlům týkajícím se zapojení pracovníků do rozhodovacího procesu, pracovnímu právu, sociálním právním předpisům, právu v oblasti daní, hospodářské soutěže, průmyslového či duševního vlastnictví, úpadkových řízení a pozastavení plateb. Zvláštní vnitrostátní předpisy o činnosti vzájemných pojišťoven a kontrole ze strany orgánů vykonávajících dohled by na evropskou vzájemnou pojišťovnu měly být uplatňovány v neomezeném rozsahu. Ustanovení práva členských států a právo EU se tedy uplatní v uvedených oblastech i v dalších oblastech, na něž se toto nařízení nevztahuje. |
5.7 |
Pravidla zapojování pracovníků do evropské vzájemné pojišťovny jsou stanovena ve směrnicích o právech pracovníků, které představují neodmyslitelný doplněk tohoto nařízení a musí být doprovodným způsobem uplatňována. |
5.8 |
Ve statutu evropské vzájemné pojišťovny by se mělo stanovit, že valné shromáždění se skládá z členů nebo jejich zástupců. Co se týče hlasovacích práv, měl by být kromě poskytnutí stejného hlasovacího práva všem členům (tj. jedna osoba – jeden hlas) stanoven jiný systém vážení hlasů. |
V Bruselu dne 25. března 2014
předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru
Henri MALOSSE
(1) Study on the current situation and prospects of mutuals in Europe http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/files/mutuals/prospects_mutuals_fin_en.pdf.
(2) http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/social-economy/mutuals/index_en.htm.
(3) Úř. věst. C 318, 23.12.2009, s. 22.
(4) Stanoviska EHSV ke:
— |
statutu evropské nadace, Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 57; |
— |
družstevním společnostem, Úř. věst. C 234, 22.9.2005, s. 1; |
— |
statutu evropské společnosti, Úř. věst. C 129, 27.4.1998, s. 1 (není k dispozici v češtině). |