This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0628
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the financing, management and monitoring of the common agricultural policy
Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky
Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky
/* KOM/2011/0628 v konečném znění - 2011/0288 (COD) */
Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky /* KOM/2011/0628 v konečném znění - 2011/0288 (COD) */
DŮVODOVÁ
ZPRÁVA 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU Návrh Komise týkající se víceletého
finančního rámce na roky 2014–2020[1]
stanoví rozpočtový rámec a hlavní orientaci společné
zemědělské politiky (SZP). Na tomto základě Komise
předkládá soubor nařízení, jimiž se stanoví legislativní rámec pro
SZP v období let 2014–2020, spolu s posouzením dopadů alternativních
scénářů pro rozvoj této politiky. Stávající reformní návrhy vycházejí ze
sdělení o budoucnosti SZP do roku 2020[2],
které vymezilo široké politické možnosti s cílem reagovat na budoucí úkoly
zemědělství a venkovských oblastí a splnit cíle stanovené pro SZP,
kterými jsou zejména 1) životaschopná produkce potravin; 2) udržitelné
hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu a
3) vyvážený územní rozvoj. Reformním orientacím ve sdělení se již dostalo
široké podpory během interinstitucionální debaty[3] a konzultace
zúčastněných stran, které proběhly v rámci posouzení
dopadů. Společným tématem, které z tohoto procesu
vyplynulo, je potřeba podpořit účinnost zdrojů k dosažení
inteligentního a udržitelného růstu zemědělství a venkovských
oblastí EU podporujícího začlenění v souladu se strategií Evropa 2020
a zachovat strukturu SZP ve dvou pilířích, které k dosažení stejných
cílů využívají vzájemně se doplňující nástroje. Pilíř I se
vztahuje na přímé platby a tržní opatření k poskytování podpory
základního ročního příjmu zemědělců EU a podpory v
případě konkrétního narušení trhu, zatímco pilíř II se zaměřuje
na rozvoj venkova, kdy členské státy vypracovávají a spolufinancují
víceleté plány podle společného rámce[4]. Následné reformy SZP vedly ke zvýšení tržní
orientace zemědělství při poskytování podpory příjmu
producentů, lépe začlenily požadavky v oblasti životního
prostředí a posílily podporu rozvoje venkova jako integrované politiky
určené pro rozvoj venkovských oblastí v celé EU. Tento reformní proces
však také přinesl požadavky na lepší rozdělování podpory mezi
členské státy a v členských státech a rovněž požadavky na lepší
zaměření opatření, jejichž účelem je řešení úkolů
v oblasti životního prostředí, a na účinnější odstraňování
zvýšené nestability trhů. V minulosti reformy především reagovaly
na vnitřní problémy, od obrovských přebytků po krize
bezpečnosti potravin. Sloužily EU dobře jak na domácí, tak na mezinárodní
scéně. Většina dnešních úkolů však vyplývá z faktorů, které
se nacházejí vně zemědělství, a proto si vyžadují politickou
reakci širšího záběru. Očekává se, že tlak na příjmy
zemědělství bude trvat i nadále, neboť zemědělci
čelí většímu počtu rizik, zpomalování produktivity a snižování
marží z důvodu zvyšujících se cen vstupů. Proto je nezbytné zachovat
podporu příjmů a posílit nástroje, aby bylo možné lépe řešit
rizika a reagovat na krizové situace. Silné zemědělství má zásadní
význam pro potravinářský průmysl EU a celosvětové
zabezpečení potravin. Po zemědělství a venkovských
oblastech se zároveň požaduje, aby zvýšily úsilí o dosažení ambiciózních
cílů v oblasti klimatu, energie a strategie biologické rozmanitosti, jež
jsou součástí strategie Evropa 2020. Zemědělcům, kteří
jsou spolu s lesníky hlavními hospodáři s půdou, bude muset být
poskytnuta podpora při příjímání a udržování zemědělských
systémů a postupů, jež co nejvíce přispívají ke splnění
cílů v oblasti životního prostředí a klimatu, neboť tržní ceny
neodrážejí poskytování těchto veřejných statků. Zásadní význam
pro růst podporující začlenění a soudržnost bude mít také co
nejlepší využití rozmanitých možností venkovských oblastí. Budoucí SZP tedy nebude jen politikou, která
se zabývá pouze malou, i když zásadní částí ekonomiky EU, ale také
politikou strategického významu pro zabezpečení potravin, pro životní
prostředí a územní rovnováhu. V tom spočívá přidaná hodnota
skutečně společné politiky EU, která co nejúčinněji
využívá omezených rozpočtových zdrojů a v celé EU zachovává
udržitelné zemědělství, řeší důležité
přeshraniční otázky, jako jsou klimatické změny, posiluje
solidaritu mezi členskými státy a zároveň umožňuje pružnost v
uspokojování místních potřeb. Rámec stanovený v návrhu víceletého
finančního rámce předpokládá, že SZP by si měla uchovat svou
strukturu dvou pilířů s rozpočtem pro každý pilíř v
nominální hodnotě na úrovni roku 2013 a jasné zaměření na
dosahování výsledků v oblasti hlavních priorit EU. Přímé platby by
měly podporovat udržitelnou produkci díky tomu, že se 30 % jejich
rozpočtového finančního krytí přidělí závazným
opatřením, která jsou příznivá pro klima a životní prostředí.
Úrovně plateb by se měly postupně sbližovat a pro platby velkým
příjemcům by se měly postupně stanovit stropy. Rozvoj
venkova by měl být s ostatními sdíleně řízenými fondy EU s
posíleným postupem zaměřeným na výstupy začleněn do
společného strategického rámce a měl by podléhat jasnější a vylepšené
podmíněnosti ex-ante. Pokud jde o tržní opatření, mělo by
financování SZP rovněž být posíleno dvěma nástroji vně
víceletého finančního rámce: 1) nouzovou rezervou pro reakci na krizové
situace a 2) rozšířením oblasti působnosti Evropského fondu pro
přizpůsobení se globalizaci. Na tomto základě jsou hlavní prvky
legislativního rámce pro SZP během období 2014–2020 stanoveny v
těchto nařízeních: –
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a
Rady, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby
zemědělcům v režimech podpory v rámci společné
zemědělské politiky (dále jen „nařízení o přímých
platbách“), –
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a
Rady, kterým se stanoví společná organizace trhů se
zemědělskými produkty (nařízení o jednotné společné
organizaci trhů) (dále jen „nařízení o jednotné společné organizaci
trhů“), –
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady
o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro
rozvoj venkova (EZFRV) (dále jen „nařízení o rozvoji venkova“), –
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady
o financování, řízení a sledování společné zemědělské
politiky (dále jen „horizontální nařízení“), –
v návrhu nařízení Rady, kterým se určují
opatření na stanovení některých podpor a náhrad v souvislosti se
společnou organizací trhů se zemědělskými produkty, –
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a
Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o
poskytování přímých plateb zemědělcům v roce 2013, –
v návrhu nařízení Evropského parlamentu a
Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde
o režim jednotné platby a podporu pěstitelům révy. Nařízení o rozvoji venkova vychází z
návrhu předloženého Komisí dne 6. října 2011, který stanoví
společná pravidla pro všechny fondy fungující podle společného
strategického rámce[5].
Bude následovat nařízení o režimu pro nejchudší osoby, pro který jsou
finanční prostředky v současné době zařazeny v rámci
jiné linie víceletého finančního rámce. Vzhledem k námitkám vysloveným Soudním dvorem
Evropské unie se kromě toho rovněž připravují nová pravidla o
zveřejňování informací o příjemcích, jejichž záměrem je
najít nejvhodnější způsob, jak sloučit právo příjemců
na ochranu osobních údajů se zásadou transparentnosti. 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ Posouzení dopadů na základě
zhodnocení stávajícího politického rámce a analýzy budoucích úkolů a
potřeb posuzuje a srovnává dopad tří alternativních
scénářů. Jedná se o výsledek dlouhého procesu zahájeného v dubnu 2010
a řízeného meziútvarovou skupinou, která shromáždila rozsáhlou
kvantitativní a kvalitativní analýzu, stanovila výchozí hodnotu v podobě
střednědobých projekcí pro zemědělské trhy a příjem do
roku 2020 a vymodelovala dopad různých politických scénářů na
ekonomiku odvětví. Tři scénáře vypracované v posouzení
dopadů jsou: 1) scénář přizpůsobení, který pokračuje
ve stávajícím politickém rámci a řeší jeho největší nedostatky, jako
je rozdělování přímých plateb; 2) scénář integrace, který
přináší zásadní změny politiky ve formě silnějšího
zaměření a ekologizace přímých plateb a posíleného strategického
zaměření politiky rozvoje venkova v lepší koordinaci s ostatními
politikami EU a rozšiřuje právní základ pro širší oblast působnosti
spolupráce producentů, a 3) scénář nového zaměření, který
přesměrovává politiku výlučně na životní prostředí a
navrhuje postupné ukončení přímých plateb za předpokladu, že
produkční kapacitu lze udržet bez podpory a že sociálně ekonomické
potřeby venkovských oblastí vyřeší ostatní politiky. Na pozadí hospodářské krize a tlaku na
veřejné finance, na něž EU reagovala strategií Evropa 2020 a návrhem
víceletého finančního rámce, přikládají všechny tři scénáře
jinou váhu každému ze tří politických cílů budoucí SZP, jež se
zaměřuje na konkurenceschopnější a udržitelnější zemědělství
v dynamických venkovských oblastech. S cílem dosáhnout lepšího souladu se
strategií Evropa 2020, zejména pokud jde o účinnost zdrojů, bude mít
zvýšení zemědělské produktivity za podpory výzkumu, předávání
znalostí a podpory spolupráce a inovací (včetně evropského inovačního
partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti) stále
zásadnější význam. Vzhledem k tomu, že zemědělská politika EU
již nepůsobí v politickém prostředí narušujícím obchod, očekává
se další tlak na odvětví v důsledku pokračující liberalizace,
zejména v rámci rozvojového programu z Dohá nebo dohody o volném obchodu s
organizací Mercosur. Tyto tři politické scénáře byly
vypracovány s ohledem na preference vyjádřené v konzultaci, která
proběhla v souvislosti s posouzením dopadů. Zúčastněné
strany byly vyzvány, aby mezi 23. listopadem 2010 a 25. lednem 2011
předložily příspěvky, a 12. ledna 2011 byl zorganizován poradní
výbor. Hlavní body jsou shrnuty níže[6]:
–
Mezi zúčastněnými stranami panuje široká
shoda, že pro řešení úkolů v oblasti zabezpečení potravin,
udržitelného hospodaření s přírodními zdroji a územního rozvoje je
zapotřebí silná SZP založená na dvoupilířové struktuře. –
Většina respondentů se domnívá, že SZP by
měla hrát roli při stabilizaci trhů a cen. –
Zúčastněné strany mají rozdílné názory na
zaměření podpory (zejména přerozdělování přímé podpory
a omezení plateb). –
Panuje shoda, že oba pilíře mohou hrát
důležitou roli při zvýšení úsilí v oblasti ochrany klimatu a posílení
environmentálního profilu ve prospěch společnosti EU. Širší
veřejnost argumentuje, že platby v rámci pilíře I mohou být
účinněji využity, ačkoli mnoho zemědělců
věří, že tomu tak je již dnes. –
Respondenti si přejí, aby součástí
budoucího růstu a rozvoje byly všechny oblasti EU, včetně
znevýhodněných oblastí. –
Mnoho respondentů zdůraznilo potřebu
integrace SZP s ostatními politikami, jako jsou politika životního
prostředí, zdravotní politika, politika obchodu a rozvoje. –
Inovace, rozvoj konkurenceschopných podniků a
poskytování veřejných statků občanům EU jsou vnímány jako
způsoby, jak sladit SZP se strategií Evropa 2020. Posouzení dopadů tedy porovnalo tři
alternativní politické scénáře: Scénář nového zaměření by
urychlil strukturální přizpůsobení v odvětví
zemědělství a posunul produkci do nákladově
nejúčinnějších oblastí a nejziskovějších odvětví. Přestože
by výrazně zvýšil finanční prostředky pro životní
prostředí, kvůli omezenému rozsahu tržní intervence by odvětví
rovněž vystavil větším rizikům. Kromě toho by
představoval výrazné náklady pro společnost i životní prostředí,
neboť méně konkurenceschopné oblasti by musely čelit podstatné
ztrátě příjmů a zhoršení životního prostředí, jelikož
politika by přišla o výhodu přímých plateb spojených s
podmíněností. Na druhé straně spektra by scénář
přizpůsobení svým omezeným, nicméně hmatatelným zlepšením konkurenceschopnosti
zemědělství a environmentálního profilu nejlépe umožňoval
politickou kontinuitu. Lze však vážně pochybovat o tom, zda by tento
scénář mohl odpovídajícím způsobem řešit důležité budoucí
úkoly v oblasti klimatu a životního prostředí, na kterých také stojí
dlouhodobá udržitelnost zemědělství. Scénář integrace přináší zásadní
změnu ve formě většího zaměření a ekologizace
přímých plateb. Analýza ukazuje, že ekologizace je možná za rozumných
nákladů pro zemědělce, ačkoli jisté administrativní zátěži
se vyhnout nelze. Rovněž je možné dát rozvoji venkova nový podnět za
předpokladu, že členské státy a regiony účinně využijí
nových možností a že společný strategický rámec spolu s ostatními fondy EU
neodstraní synergie s pilířem I nebo neoslabí hlavní silné stránky rozvoje
venkova. Dojde-li k dosažení správné rovnováhy, tento scénář nejlépe
vyřeší dlouhodobou udržitelnost zemědělství a venkovských
oblastí. Posouzení dopadů proto dospělo k
závěru, že scénář integrace je nejvyrovnanější, neboť
postupně uvádí SZP v soulad se strategickými cíli EU, a tuto rovnováhu lze
rovněž nalézt při provádění různých prvků
legislativních návrhů. Bude také nezbytné vypracovat hodnotící rámec pro
měření výkonnosti SZP pomocí společného souboru ukazatelů
napojených na politické cíle. V průběhu celého procesu bylo
významným hlediskem zjednodušení, jehož by mělo být dosaženo různými
způsoby, například zefektivněním podmíněnosti a tržních
nástrojů nebo struktury režimu pro malé zemědělce. Ekologizace
přímých plateb by kromě toho měla být strukturována tak, aby
minimalizovala administrativní zátěž, včetně nákladů na
kontroly. 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU Navrhuje se zachování stávající struktury SZP
ve dvou pilířích s tím, že se každoroční závazná opatření s
obecným použitím v pilíři I doplní o dobrovolná opatření, jež jsou
lépe přizpůsobena vnitrostátním a regionálním zvláštnostem v rámci
víceletého programového pojetí v pilíři II. Účelem nové struktury
přímých plateb je však lepší využití synergií s pilířem II, který je
pak umístěn do společného strategického rámce, aby bylo možné
zajistit lepší koordinaci s ostatními sdíleně řízenými fondy EU. Proto je rovněž zachována stávající
struktura čtyř základních právních nástrojů, ačkoli je
oblast působnosti nařízení o financování rozšířena, aby spojila
společná ustanovení do nástroje nyní zvaného horizontální nařízení. Návrhy jsou v souladu se zásadou
subsidiarity. SZP je vskutku společná politika: jedná se o oblast
sdílených pravomocí mezi EU a členskými státy, která je spravována na úrovni
EU s cílem zachovat udržitelné a rozmanité zemědělství v celé EU,
řešit důležité přeshraniční otázky, jako je změna
klimatu, a posílit solidaritu mezi členskými státy. S ohledem na význam
budoucích úkolů v oblasti zabezpečení potravin, životního prostředí
a územní rovnováhy zůstává SZP strategicky důležitou politikou, která
je nejúčinnější reakcí na politické úkoly a zajišťuje
nejefektivnější využití rozpočtových zdrojů. Dále se navrhuje
zachování stávající struktury nástrojů ve dvou pilířích, kdy členské
státy mají více prostoru přizpůsobit řešení místním zvláštnostem
a spolufinancovat pilíř II. Do pilíře II jsou rovněž
umístěny nové evropské inovační partnerství a soubor nástrojů
pro řízení rizik. Politika zároveň bude v lepším souladu se strategií
Evropa 2020 (včetně společného rámce s ostatními fondy EU) a
byla by zavedena řada zlepšení a zjednodušujících prvků. Analýza
provedená v rámci posouzení dopadů dále jasně ukazuje cenu, kterou by
bylo nutno zaplatit, kdyby nebylo přijato žádné opatření, v podobě
negativních důsledků pro hospodářství, životní prostředí a
společnost. Kromě ustanovení o financování spojuje
horizontální nařízení příslušná pravidla pro všechny nástroje, jako
jsou ustanovení o podmíněnosti, kontrolách a sankcích. Proto nařízení
nyní stanoví pravidla pro financování, zemědělský poradenský systém,
řídící a kontrolní systémy, podmíněnost a schvalování účetní
závěrky. Cílem je přizpůsobit pravidla pro
financování na základě dosavadních zkušeností, zefektivnit a rozšířit
podmíněnost a posílit zemědělský poradenský systém. Zejména v souvislosti s podmíněností byla
stávající pravidla přezkoumána s cílem zjednodušení, posílení rozměru
změny klimatu v rámci dobrého zemědělského a environmentálního
stavu a zajištění soudržnosti s ustanoveními o ekologizaci a soudržnosti
příslušných opatření v oblasti životního prostředí, která nabízí
rozvoj venkova. Nařízení rovněž poskytuje základ pro
společný rámec pro sledování a hodnocení s cílem měřit výkonnost
SZP během příštího období. Nařízení obsahuje různé prvky
zjednodušení. Nejprve přeskupuje všechna pravidla týkající se
podmíněnosti do jednoho legislativního aktu, a tím zlepšuje jejich
srozumitelnost. Dále předpokládá snížení počtu
platebních agentur a posílení role koordinačního subjektu. To přispěje
k větší transparentnosti systému a nižší zátěži jak pro vnitrostátní
správní orgány, tak pro útvary Komise. Na úrovni členských států bude
vyžadováno méně akreditací a prohlášení o věrohodnosti a může
být snížen počet auditů prováděných Komisí. Pravidla týkající se řízení a kontroly
budou co nejvíce uvedena v soulad se dvěma pilíři SZP, aby bylo
dosaženo právní srozumitelnosti a harmonizovaných postupů. Mimo to
nařízení předpokládá zmocnění Komise s cílem snížit počet
kontrol na místě v případě členských států s
řádně fungujícími kontrolními systémy a nízkou mírou chybovosti. To
by mohlo snížit administrativní zátěž jak pro zemědělce, tak pro
vnitrostátní správní orgány. 4. ROZPOČTOVÉ
DŮSLEDKY Víceletý finanční rámec stanoví, že by
velká část rozpočtu EU měla i nadále být určena pro
zemědělství, které je společnou politikou strategického významu.
Proto se navrhuje, že SZP by měla být během období 2014–2020
zaměřena na své hlavní činnosti a pilíři I by mělo být
přiděleno 317,2 miliardy EUR a pilíři II 101,2 miliardy EUR v
dnešních cenách. Financování pilíře I a II je
doplněno o dodatečné finanční prostředky ve výši 17,1
miliardy EUR, které sestávají z 5,1 miliardy EUR na výzkum a inovace, 2,5
miliardy EUR na bezpečnost potravin a 2,8 miliardy EUR na potravinovou
podporu pro nejchudší osoby v ostatních okruzích víceletého finančního
rámce a rovněž 3,9 miliardy EUR na novou rezervu pro případ krizí v
odvětví zemědělství a až 2,8 miliardy EUR na Evropský fond pro
přizpůsobení se globalizaci mimo víceletý finanční rámec,
čímž celkový rozpočet na období 2014–2020 dosáhne výše
435,6 miliardy EUR. Pokud jde o rozdělení podpory mezi
členské státy, navrhuje se, aby všechny členské státy s přímými
platbami pod hranicí 90 % průměru EU dosáhly snížení této mezery o
jednu třetinu. Na tomto základě jsou vypočítány vnitrostátní
stropy v nařízení o přímých platbách. Rozdělení podpory rozvoje venkova je
založeno na objektivních kritériích spojených s politickými cíli s ohledem na
stávající rozdělení. Stejně jako dnes by méně rozvinuté regiony
měly i nadále využívat vyšších sazeb spolufinancování, které se
rovněž uplatní na některá opatření, jako je předávání
znalostí, seskupení producentů, spolupráce a iniciativa Společenství
pro rozvoj venkova („Leader“). Zavádí se určitá pružnost u
přesunů mezi pilíři (až do výše 5 % přímých plateb), a to z
pilíře I do pilíře II, což členským státům umožní posílit
politiku rozvoje venkova, a z pilíře II do pilíře I pro ty členské
státy, u kterých úroveň přímých plateb zůstává pod hranicí 90 %
průměru EU. Podrobnosti finančního dopadu návrhů
na reformu SZP jsou uvedeny ve finančním výkazu, který je k návrhům
přiložen. 2011/0288 (COD) Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
RADY o financování, řízení a sledování
společné zemědělské politiky EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
UNIE, s ohledem na Smlouvu o fungování
Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise[7], po postoupení návrhu legislativního aktu
vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského
hospodářského a sociálního výboru[8], po konzultaci s evropským inspektorem ochrany
údajů[9], v souladu s řádným
legislativním postupem, vzhledem k těmto důvodům: (1)
Sdělení Komise Evropskému parlamentu,
Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru
regionů „Budoucnost SZP do roku 2020: Řešení problémů
v oblasti potravin a přírodních zdrojů a územní
problematiky“[10]
stanovilo možné úkoly, cíle a orientace společné zemědělské
politiky (SZP) po roce 2013. S ohledem na diskusi o tomto sdělení by
SZP měla být s účinkem od 1. ledna 2014 reformována. Reforma by se
měla týkat všech hlavních nástrojů SZP, včetně
nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o
financování společné zemědělské politiky[11]
ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady
[KOM(2010) (uvedení v soulad s Lisabonskou smlouvou)][12]. Ze zkušeností s
prováděním uvedeného nařízení je zřejmé, že některé prvky
mechanismu financování a sledování je třeba přizpůsobit. S
ohledem na oblast působnosti reformy je vhodné zrušit nařízení (ES)
č. 1290/2005 a nahradit je novým zněním. Reforma by také měla co
nejvíce harmonizovat, zefektivnit a zjednodušit ustanovení. (2)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže
být vzhledem k provázanosti tohoto nařízení s dalšími nástroji SZP a k
omezeným finančním zdrojům členských států v rozšířené
Unii uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich
může být lépe dosaženo na úrovni Unie prostřednictvím víceleté záruky
financování ze strany Unie a soustředěním se na jeho priority,
může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity
stanovenou v čl. 5 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Podle zásady
proporcionality stanovené v čl. 5 odst. 4 uvedené smlouvy toto
nařízení nepřekračuje to, co je nezbytné k dosažení uvedeného
cíle. (3)
S cílem doplnit nebo pozměnit některé
nepodstatné prvky tohoto nařízení by na Komisi měla být
přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu
s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o akreditaci platebních agentur a
koordinačních subjektů, obsah zemědělského poradenského
systému, opatření, jež mají být financována z rozpočtu Unie v rámci
veřejné intervence a ocenění operací v souvislosti s veřejnou
intervencí, snížení a pozastavení náhrad členským státům, vyrovnání
mezi výdaji a příjmy v rámci fondů, vymáhání dluhů, sankce
uplatňované proti příjemcům v případě nedodržení
podmínek způsobilosti, pravidla týkající se jistot, fungování
integrovaného administrativního a kontrolního systému, opatření vyňatá
z kontroly operací, sankce uplatňované v rámci podmíněnosti, pravidla
pro zachování trvalých travních porostů, pravidla týkající se rozhodné
skutečnosti a směnného kurzu používaných členskými státy, jež
nepoužívají euro, a obsah společného rámce pro hodnocení opatření
přijatých v rámci SZP. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci
přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné
úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené
pravomoci by Komise měla zajistit souběžné, včasné a náležité
předávání příslušných dokumentů Evropskému parlamentu a
Radě. (4)
SZP obsahuje řadu opatření,
včetně opatření pro rozvoj venkova. Je nutné zajistit jejich
financování s cílem přispět k dosažení cílů SZP. Vzhledem k
tomu, že tato opatření mají sice některé prvky společné, avšak v
několika ohledech se přesto liší, měl by se na jejich
financování vztahovat stejný soubor ustanovení umožňující
případně různé postupy. Nařízení (ES) č. 1290/2005
zřídilo dva evropské zemědělské fondy, a to Evropský zemědělský
záruční fond (dále jen „EZZF“) a Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (dále jen „EZFRV“). Tyto dva fondy by měly být zachovány. (5)
Nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady
č. [finanční nařízení]/xxx ze dne […] o finančních
pravidlech použitelných na roční rozpočet Unie[13] a podle něj přijatá
ustanovení by se měly vztahovat na opatření stanovená tímto
nařízením. Nařízení zejména stanoví předpisy týkající se sdíleného
řízení s členskými státy podle zásad řádného finančního
řízení, transparentnosti a nediskriminace, jakož i předpisy o
fungování akreditovaných subjektů, rozpočtové zásady, předpisy,
jež by měly být v rámci tohoto nařízení dodržovány. (6)
Rozpočet Unie by měl financovat výdaje
SZP, včetně výdajů na rozvoj venkova, prostřednictvím obou
fondů buď přímo, nebo v rámci sdíleného řízení s
členskými státy. Měl by být upřesněn druh opatření,
která je možno z těchto fondů financovat. (7)
Měla by být upravena akreditace platebních
agentur členskými státy, zavádění postupů pro získávání
požadovaných prohlášení řídícího subjektu o věrohodnosti a
ověřování systémů řízení a sledování, jakož i
ověřování ročních účetních závěrek nezávislými
subjekty. Aby byla zajištěna transparentnost vnitrostátních kontrol,
zejména pokud jde o postupy schvalování, potvrzování a plateb, snížena administrativní
a auditní zátěž útvarů Komise a členských států v
případech, kdy je vyžadována akreditace každé jednotlivé platební
agentury, měl by být omezen počet orgánů a subjektů, které
jsou výkonem těchto funkcí pověřeny, s přihlédnutím k
ústavním předpisům každého členského státu. (8)
Pokud některý z členských států
akredituje více platebních agentur, je nezbytné, aby určil jediný
koordinační subjekt pověřený zajištěním soudržnosti
řízení fondů, navázáním styků mezi Komisí a jednotlivými
akreditovanými platebními agenturami a neprodleným poskytováním informací o
činnosti jednotlivých platebních agentur požadovaných Komisí.
Koordinační subjekt by také měl zajistit přijetí nápravných
opatření a informování Komise o následných opatřeních a měl by
rovněž zajistit stejnoměrné používání společných pravidel a
norem. (9)
Pouze platební agentury akreditované členskými
státy poskytují dostatečnou záruku, že jsou před poskytnutím podpory
Unie příjemcům provedeny nezbytné kontroly. Proto by mělo být
výslovně stanoveno, že z rozpočtu Unie mohou být hrazeny pouze výdaje
uskutečněné akreditovanými platebními agenturami. (10)
S cílem pomoci příjemcům získat
větší povědomí o vztahu mezi zemědělskými postupy a
řízením zemědělských podniků na jedné straně a normami
v oblasti životního prostředí, změny klimatu, dobrého zemědělského
stavu půdy, bezpečnosti potravin, veřejného zdraví, zdraví
zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat na straně
druhé je nezbytné, aby členské státy zřídily komplexní
zemědělský poradenský systém poskytující poradenství
příjemcům. Zemědělským poradenským systémem by neměla
nijak být dotčena povinnost a odpovědnost příjemců
dodržovat uvedené normy. Členské státy by rovněž měly zajistit
jasné oddělení poradenství od kontrol. (11)
Zemědělský poradenský systém by se
měl vztahovat alespoň na požadavky a normy, které tvoří oblast
působnosti podmíněnosti. Tento systém by se také měl vztahovat
na požadavky, které je třeba dodržovat v souvislosti se
zemědělskými postupy, jež jsou příznivé pro klima a životní prostředí,
pokud jde o přímé platby, jakož i udržování zemědělských ploch
podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. přímé
platby/xxx, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby
zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské
politiky[14]. Tento
systém by se měl rovněž vztahovat na některé prvky související s
přizpůsobením se změně klimatu a jejím zmírňováním,
biologickou rozmanitostí, ochranou vod, oznamováním chorob zvířat a
rostlin a inovacemi, jakož i na udržitelný rozvoj hospodářské činnosti
malých zemědělských podniků. (12)
Účast na zemědělském poradenském
systému by měla být pro příjemce dobrovolná. Všem příjemcům
by měla být umožněna účast v tomto systému, i když nedostávají
podporu v rámci SZP. Členské státy však mohou stanovit prioritní kritéria.
Vzhledem k povaze systému je vhodné, aby s informacemi získanými v rámci výkonu
poradenské činnosti bylo zacházeno jako s důvěrnými informacemi,
s výjimkou případů vážného porušení právních předpisů Unie
nebo vnitrostátních právních předpisů. Aby byla zajištěna
účinnost systému, měli by být poradci řádně kvalifikováni a
pravidelně školeni. (13)
Rozpočtové prostředky na úhradu
výdajů uskutečněných akreditovanými platebními agenturami, pokud
jde o EZZF, by měla Komise členským státům poskytovat formou
následné úhrady na základě vyúčtování výdajů uskutečněných
těmito agenturami. Než dojde k následné úhradě formou
měsíčních plateb, měly by členské státy mobilizovat
nezbytné prostředky na základě potřeb svých akreditovaných
platebních agentur. Náklady na zaměstnance a správní náklady, které
vzniknou členským státům a příjemcům zapojeným do
provádění SZP, by měly nést tyto státy a příjemci sami. (14)
Využívání agrometeorologického systému a získávání
a vylepšování družicových snímků by Komisi mělo poskytnout
prostředek k řízení zemědělských trhů a usnadnit sledování
zemědělských výdajů. (15)
V souvislosti s rozpočtovou kázní je nezbytné
vymezit roční strop výdajů financovaných z EZZF, přičemž je
třeba vzít v úvahu maximální částky stanovené pro tento fond podle
víceletého finančního rámce stanoveného nařízením Rady (EU)
č. xxx/xxx ze dne […], kterým se stanoví víceletý finanční rámec
na období 2014–2020[15]
[víceletý finanční rámec]. (16)
Rozpočtová kázeň rovněž vyžaduje,
aby byl roční strop výdajů financovaných z EZZF dodržován za všech
okolností a ve všech etapách rozpočtového procesu a plnění
rozpočtu. Proto je nezbytné, aby byl vnitrostátní strop přímých
plateb pro jednotlivé členské státy stanovený v nařízení (EU) č.
xxx/xxx [přímé platby] pokládán za finanční strop těchto
přímých plateb pro dotyčný členský stát a aby následná úhrada
těchto plateb tento strop nepřekročila. Rozpočtová
kázeň rovněž vyžaduje, aby veškeré akty navrhované Komisí nebo
přijaté normotvůrcem nebo Komisí v rámci SZP a financované z EZZF
dodržely roční strop výdajů financovaných z tohoto fondu. (17)
S cílem zajistit, aby částky určené k
financování SZP byly v souladu s ročními stropy, by měl být zachován
finanční mechanismus podle nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne
19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy
přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky
a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro
zemědělce a kterým se mění nařízení (ES)
č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007
a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003[16], kterým je upravena výše
přímé podpory. V téže souvislosti je nezbytné oprávnit Komisi ke stanovení
těchto úprav, pokud je Rada nestanoví před 30. červnem
kalendářního roku, pro který platí. (18)
Opatřeními přijatými ke stanovení
finančního příspěvku z EZZF a EZFRV, která se týkají
výpočtu finančních stropů, nejsou dotčeny pravomoci
rozpočtového orgánu určeného Smlouvou. Tato opatření by proto
měla být založena na referenčních částkách stanovených v souladu
s interinstitucionální dohodou mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze
dne […] o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném
finančním řízení[17]
a nařízením (EU) č. xxx/xxx [víceletý finanční rámec]. (19)
Rozpočtová kázeň vyžaduje rovněž
průběžné posuzování rozpočtové situace ve střednědobém
výhledu. Proto by Komise při předkládání návrhu rozpočtu na daný
rok měla předložit své prognózy a analýzy Evropskému parlamentu a
Radě a případně normotvůrci navrhnout vhodná opatření.
Dále by Komise měla v plném rozsahu a neustále využívat svých
řídicích pravomocí s cílem zajistit dodržování ročního stropu a
měla by případně Evropskému parlamentu a Radě nebo
Radě navrhnout vhodná opatření pro vyrovnání rozpočtové situace.
Neumožní-li na konci některého z rozpočtových roků žádosti o
následnou úhradu předkládané členskými státy dodržet roční
strop, měla by mít Komise možnost přijmout opatření
zajišťující prozatímní rozdělení dostupných rozpočtových
prostředků mezi členské státy úměrně k jejich dosud
neuhrazeným žádostem o následnou úhradu a rovněž dodržení stropu stanoveného
pro daný rok. Platby pro daný rok by měly být zaúčtovány v
následujícím rozpočtovém roce a s konečnou platností by měla být
stanovena celková výše financování Unií pro jednotlivé členské státy,
jakož i vyrovnání mezi členskými státy, aby byla dodržena stanovená
částka. (20)
Komise by měla v průběhu plnění
rozpočtu zavést měsíční systém včasného varování a
sledování zemědělských výdajů, aby mohla v případě
rizika překročení ročního stropu co nejdříve přijmout
vhodná opatření v rámci řídicích pravomocí, které jí jsou
svěřeny, a aby mohla, pokud by se ukázalo, že tato opatření jsou
nedostatečná, navrhnout jiná opatření. Pravidelná zpráva Komise
Evropskému parlamentu a Radě by měla srovnávat vývoj výdajů
uskutečněných ke dni předložení zprávy s profily výdajů a
poskytnout hodnocení předpokládaného plnění ve zbytku
rozpočtového roku. (21)
Směnný kurz, který Komise používá při
vypracovávání rozpočtových dokumentů, by měl vycházet z
nejnovějších dostupných informací s ohledem na dobu, která uplyne od
vypracování dokumentů do jejich předložení Komisí. (22)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
č. zastřešující nařízení/xxx ze dne […] o společných
ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského
sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu
pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž
se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně
Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu
soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1083/2006[18] stanoví pravidla, která se
použijí na finanční podporu z fondů, na něž se vztahuje uvedené
nařízení, včetně EZFRV. Tato ustanovení rovněž zahrnují
některá pravidla týkající se způsobilosti výdajů,
finančního řízení a řídicích a kontrolních systémů. Pokud
jde o finanční řízení EZFRV, měl by být z důvodu právní
jistoty a soudržnosti mezi zemědělskými fondy učiněn odkaz
na příslušná ustanovení týkající se rozpočtových závazků,
platebních lhůt a zrušení závazků nařízení (EU) č. zastřešující
nařízení/xxx. (23)
Programy rozvoje venkova jsou financovány z
rozpočtu Unie na základě závazků v ročních splátkách.
Členské státy by měly být schopny disponovat vyčleněnými
prostředky Unie již od počátku provádění programů. Je tedy
nezbytné zavést vhodným způsobem omezený systém předběžného
financování s cílem zajistit pravidelný tok prostředků
umožňující provádět v příslušném období platby
příjemcům. (24)
Bez ohledu na předběžné financování by
měly být jasně odlišeny platby akreditovaným platebním agenturám
prováděné Komisí. Měly by být stanoveny průběžné platby a
platby zůstatku i pravidla pro jejich provádění. Pravidlo
automatického zrušení závazků by mělo přispívat ke zrychlení
provádění programů a k řádnému finančnímu řízení. (25)
Podpora Unie by měla být příjemcům
vyplácena včas, aby ji mohli účinně využít. Nedodržování
platebních lhůt stanovených v právních předpisech Unie členskými
státy by mohlo příjemcům způsobit vážné problémy a ohrozit
roční rámec rozpočtu Unie. Proto by měly být z financování Unií
vyloučeny výdaje, při jejichž uskutečnění nebyly dodrženy
platební lhůty. Aby byla dodržena zásada proporcionality, měla by mít
Komise možnost stanovit výjimky z tohoto obecného pravidla. Tato zásada
stanovená v nařízení (ES) č. 1290/2005 by měla být zachována a
měla by se vztahovat na EZZF i na EZFRV. Platí-li členské státy
pozdě, měly by jako odškodnění příjemců k základní
částce připočítat úroky na vlastní náklady. Takové ustanovení by
mohlo být pro členské státy pobídkou k lepšímu dodržování platebních
lhůt a mohlo by příjemcům poskytnout větší jistotu, že
platby budou provedeny včas, nebo alespoň že budou v
případě opožděných plateb odškodněni. (26)
Nařízení (ES) č. 1290/2005 stanoví
snížení a pozastavení měsíčních nebo průběžných plateb pro
EZZF a EZFRV. I přes poměrně širokou formulaci těchto
ustanovení bylo zjištěno, že v praxi se tato ustanovení používají v
podstatě ke snižování plateb za nedodržení platebních lhůt,
stropů a podobných „účetních problémů“, které lze jednoduše
zjistit z výkazů výdajů. Tato ustanovení rovněž umožňují
snížení a pozastavení v případě vážných a přetrvávajících
nedostatků ve vnitrostátních kontrolních systémech, avšak zahrnují spíše
omezující věcné podmínky pro tento případ a stanoví zvláštní
dvoufázový postup. Rozpočtový orgán opakovaně žádal Komisi, aby pozastavila
platby členským státům, které nedodržují pravidla. V této souvislosti
je nezbytné ujasnit systém stanovený v nařízení (ES) č. 1290/2005 a
sloučit pravidla pro snížení a pozastavení pro EZZF i EZFRV do jediného
článku. Systém snížení pro „účetní problémy“ by měl být zachován
s jasnější formulací v souladu se stávající správní praxí. Možnost snížení
nebo pozastavení plateb v případě vážných a přetrvávajících
nedostatků ve vnitrostátních kontrolních systémech by měla být
rozšířena tím, že se při zpětném získání neoprávněných
plateb zahrne nedbalost, a zároveň se pro tato snížení nebo pozastavení
zachová dvoufázový postup. (27)
Podle právních předpisů v odvětví
zemědělství mají členské státy v konkrétních lhůtách
zasílat informace o počtu prováděných kontrol a jejich výsledcích.
Tyto kontrolní statistiky se používají k určování míry chybovosti na
úrovni členských států a obecněji pro účely kontroly
řízení EZZF a EZFRV. Jsou pro Komisi důležitým zdrojem ujištění
o správném řízení fondů a jsou zásadním prvkem ročních
prohlášení o věrohodnosti. Vzhledem k zásadní povaze těchto
statistických informací a s cílem zajistit, aby členské státy dodržely
povinnost zasílat je včas, je nezbytné stanovit odrazující prostředek
proti pozdnímu poskytování požadovaných údajů, a to způsobem
přiměřeným rozsahu neposkytnutí údajů. Proto by mělo
být stanoveno, že Komise může pozastavit část měsíčních
nebo průběžných plateb, pro které nebyly včas zaslány
příslušné statistické informace. (28)
Aby bylo možné opětovně použít
prostředky v rámci EZZF a EZFRV, jsou zapotřebí pravidla pro
přidělování konkrétních částek. Seznam uvedený v nařízení
(ES) č. 1290/2005 by měl být doplněn o částky týkající
se pozdních plateb a účetních závěrek, pokud jde o výdaje v rámci
EZZF. Nařízení Rady (EHS) č. 352/78 ze dne 20. února 1978 o
připisování jistot, kaucí nebo záruk, které byly poskytnuty v rámci
společné zemědělské politiky a následně propadly[19], rovněž stanovilo
pravidla o určení částek plynoucích z propadlých jistot. Tato
ustanovení by měla být harmonizována a sloučena se stávajícími ustanoveními
o účelově vázaných příjmech. Nařízení (EHS)
č. 352/78 by proto mělo být zrušeno. (29)
Nařízení Rady (ES) č. 814/2000 ze dne 17.
dubna 2000 o informačních opatřeních v oblasti společné
zemědělské politiky[20]
a jeho prováděcí pravidla vymezují informační opatření týkající
se SZP, která lze financovat podle čl. 5 písm. c) nařízení (ES)
č. 1290/2005. Nařízení (ES) č. 814/2000 uvádí seznam
těchto opatření a jejich cíle a stanoví pravidla jejich financování a
provádění odpovídajících projektů. Od přijetí uvedeného
nařízení byla nařízením (EU) č. xxx/xxx[finanční
nařízení] přijata pravidla, pokud jde o granty a veřejné
zakázky. Tato pravidla by se měla rovněž vztahovat na informační
opatření v rámci SZP. Z důvodu zjednodušení a soudržnosti by
nařízení (ES) č. 814/2000 mělo být zrušeno a měla by být
zachována zvláštní ustanovení týkající se cílů a druhů financovaných
opatření. Tato opatření by také měla zohlednit potřebu
zajištění větší účinnosti při komunikaci s veřejností
a silnějších synergií mezi komunikačními činnostmi
prováděnými na podnět Komise a zajištění efektivního informování
o politických prioritách Unie. Proto by se také měla vztahovat na
informační opatření týkající se SZP v rámci komunikační
činnosti uvedené ve sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě,
Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:
Rozpočet – Evropa 2020 – část II: Politické informační listy[21]. (30)
Financování opatření a akcí v rámci SZP bude
částečně probíhat v rámci sdíleného řízení. Aby bylo
zajištěno řádné řízení finančních prostředků
Unie, měla by Komise provádět kontrolu řízení fondů orgány
členských států, které jsou pověřeny prováděním
plateb. Je třeba vymezit povahu kontrol, které má provádět Komise,
upřesnit podmínky umožňující Komisi nést odpovědnost za plnění
rozpočtu a objasnit povinnost spolupracovat, kterou mají členské
státy. (31)
Aby mohla Komise plnit svou povinnost
ověřovat existenci a řádné fungování systémů pro
řízení a kontrolu výdajů Unie v členských státech a aniž jsou
dotčeny kontroly prováděné členskými státy, měly by být
zavedeny kontroly osobami pověřenými Komisí, které by měly mít
možnost požádat členské státy o pomoc při výkonu své práce. (32)
Při vypracovávání informací, které mají být
předány Komisi, je třeba používat v co nejširším rozsahu výpočetní
techniku. Komise by při provádění kontrol měla mít neomezený a
bezprostřední přístup k údajům týkajícím se výdajů, a to
jak v papírové, tak v elektronické podobě. (33)
Pro navázání finančního vztahu mezi
akreditovanými platebními agenturami a rozpočtem Unie by Komise měla
každoročně schvalovat účetní závěrky těchto platebních
agentur. Rozhodnutí o schválení účetní závěrky by se mělo týkat
úplnosti, přesnosti a věcné správnosti předkládaných účtů,
nikoliv však souladu výdajů s právními předpisy Unie. (34)
Komise, jež má v souladu s článkem 17 Smlouvy
o Evropské unii dbát na řádné uplatňování práva Unie, by měla
rozhodovat, zda jsou výdaje vzniklé členským státům v souladu s
právními předpisy Unie. Členské státy by měly mít právo
odůvodnit svá rozhodnutí o platbách a v případě neshody mezi
nimi a Komisí využít dohodovací řízení. Aby byly členským státům
poskytnuty právní a finanční záruky, pokud jde o výdaje
uskutečněné v minulosti, měla by být stanovena maximální lhůta,
ve které může Komise rozhodnout, které finanční důsledky plynou
z nedodržení předpisů. Postup pro schvalování souladu by s ohledem na
EZFRV měl být v souladu s ustanoveními o finančních opravách
prováděných Komisí, jak je stanoveno v části 2 nařízení (EU) č.
zastřešující nařízení/xxx. (35)
Pokud jde o EZZF, měly by být částky
získané zpět vráceny do fondu, jedná-li se o výdaje, jež nejsou v souladu
s právními předpisy Unie a na něž neexistuje žádné právo. Měl by
být stanoven systém finanční odpovědnosti, pokud dojde k
nesrovnalostem v případě, že celá částka není získána zpět.
K tomuto účelu je vhodné upravit postup umožňující Komisi chránit
zájmy rozpočtu Unie přijetím rozhodnutí o tom, že dotyčnému
členskému státu budou připsány k tíži částky, k jejichž ztrátě
došlo z důvodu nesrovnalostí a jež nebyly získány zpět v
přiměřené lhůtě. Pravidla by se měla vztahovat na
částky, které do vstupu tohoto nařízení v platnost ještě nebyly
získány zpět. V některých případech nedbalosti ze strany
členského státu je rovněž odůvodněné přičíst
dotyčnému členskému státu k tíži celou částku. Stejná pravidla
by měla platit pro EZFRV, avšak se zvláštním ustanovením, že částky
inkasované při zpětném získávání nebo zrušené v důsledku
nesrovnalostí by měly zůstat k dispozici pro schválené programy
rozvoje venkova v daném členském státě vzhledem k tomu, že byly
tomuto státu přiděleny. Měla by rovněž být stanovena
pravidla týkající se oznamovací povinnosti členských států. (36)
Řízení o zpětném získání částek
zahájená členskými státy mohou mít za následek zpoždění zpětného
získání částek o několik let, a to bez jakékoli jistoty jejich
úspěšného dokončení. Náklady na tato řízení mohou být také
neúměrné vzhledem k částkám, které již byly nebo ještě mohou být
inkasovány. Členským státům by proto mělo být v určitých
případech umožněno řízení o zpětném získání částek
zastavit. (37)
Aby byly chráněny finanční zájmy
rozpočtu Unie, měly by členské státy přijmout opatření
s cílem ověřit, že operace financované z EZZF a EZFRV opravdu
probíhají a že jsou řádně prováděny. Členské státy by
rovněž měly zamezovat, zjišťovat a účinně
odstraňovat veškeré nesrovnalosti nebo nedodržení povinností
způsobené příjemci. Za tímto účelem by se mělo použít
nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995
o ochraně finančních zájmů Evropských společenství[22]. (38)
Ustanovení týkající se obecných zásad pro kontroly,
odnětí, snížení nebo vyloučení z plateb a uložení sankcí jsou
obsažena v různých nařízeních pro odvětví zemědělství.
Tato pravidla by měla být spojena do stejného právního rámce na
horizontální úrovni. Měla by se týkat povinností členských
států, pokud jde o správní kontroly a kontroly na místě, pravidla pro
zpětné získání, snížení a vyloučení z podpory. Rovněž by
měla být stanovena pravidla pro kontrolu povinností, které nezbytně
nezávisejí na platbě podpory. (39)
Různá ustanovení právních předpisů v
odvětví zemědělství vyžadují složení jistoty, která zaručí
vyplacení splatné částky v případě nesplnění povinnosti. Na
všechna tato ustanovení by se mělo vztahovat jedno horizontální pravidlo,
aby byl posílen rámec jistot. (40)
Členské státy by měly spravovat
integrovaný administrativní a kontrolní systém pro některé platby
stanovené v nařízení (EU) č. xxx/xxx [přímé platby] a v
nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. rozvoj venkova/xxx ze
dne Xxx o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského
fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)[23].
S cílem zlepšit účinnost a sledování podpory Unie by členské
státy měly být oprávněny využívat tento integrovaný systém
rovněž pro ostatní režimy podpory Unie. (41)
Měly by být zachovány hlavní prvky tohoto
integrovaného systému, a zejména ustanovení týkající se
počítačové databáze, systému identifikace zemědělských
pozemků, žádostí o podporu nebo požadovaných plateb a systému
identifikace a evidence platebních nároků. (42)
Příslušné vnitrostátní orgány by měly
příjemcům poskytovat platby v rámci režimů podpor Unie, na které
se vztahuje integrovaný systém, v plné výši, s výhradou snížení stanovených v
tomto nařízení, a ve stanovených lhůtách. V zájmu zvýšení pružnosti
řízení přímých plateb by členské státy měly mít možnost
vyplácet přímé platby, na které se vztahuje integrovaný systém, až ve dvou
splátkách za rok. (43)
Kontrola obchodní dokumentace podniků, které
přijímají nebo provádějí platby, může být velmi účinným
prostředkem dohledu nad operacemi tvořícími součást financování
z EZZF. Ustanovení o kontrole obchodní dokumentace jsou uvedena v nařízení
Rady (ES) č. 485/2008 ze dne 26. května 2008 o kontrole opatření
tvořících součást systému financování Evropského
zemědělského záručního fondu, prováděné členskými
státy[24].
Tato kontrola doplňuje ostatní kontroly již prováděné členskými
státy. Uvedeným nařízením navíc nejsou dotčeny vnitrostátní
předpisy týkající se kontroly, které jsou širší než ustanovení tohoto
nařízení. (44)
Podle nařízení (ES) č. 485/2008 mají
členské státy přijímat opatření nezbytná k zajištění
účinné ochrany finančních zájmů rozpočtu Unie, a zejména ke
kontrole skutečného a řádného provádění operací financovaných z
EZZF. V zájmu srozumitelnosti a přehlednosti by příslušná ustanovení
měla být integrována do stejného aktu. Nařízení (ES) č. 485/2008
by tedy mělo být zrušeno. (45)
Dokumenty, na jejichž základě se
uskutečňuje dotyčná kontrola, by měly být určeny tak,
aby byla umožněna úplná kontrola. Podniky, které mají být kontrolovány, by
měly být vybrány zejména s ohledem na povahu operací prováděných
v jejich odpovědnosti a rozložení podle odvětví podniků
přijímajících anebo provádějících platby podle jejich finančního
významu v systému financování z EZZF. (46)
Je třeba vymezit pravomoci úředníků
pověřených prováděním kontrol, jakož i povinnost podniků
zpřístupnit jim po určitou dobu obchodní dokumentaci a podávat jim
informace, které si vyžádají. Mělo by být stanoveno, že obchodní
dokumentace může být v některých případech zabavena. (47)
S ohledem na mezinárodní strukturu obchodu se
zemědělskými produkty a v zájmu fungování vnitřního trhu je
nezbytné organizovat spolupráci mezi členskými státy. Je rovněž nutné
vytvořit na úrovni Unie centralizovaný dokumentační systém podchycující
podniky přijímající anebo provádějící platby a usazené ve
třetích zemích. (48)
Zatímco přijímání programů kontroly
náleží členským státům, je nutné sdělovat tyto programy Komisi,
aby mohla převzít dohlížecí a koordinační úlohu a zajistit, že tyto
programy jsou přijímány na základě vhodných kriterií, a rovněž
zaručit, že kontrola se zaměří na odvětví nebo podniky, u
nichž je riziko podvodu vysoké. (49)
Je nezbytné, aby v každém členském státě
byl zvláštní orgán pověřen sledováním kontroly obchodní dokumentace
stanovené v tomto nařízení nebo koordinací této kontroly. Tyto zvláštní
orgány by měly být organizovány nezávisle na orgánech provádějících
kontroly před vyplacením. Na informace získané v průběhu
těchto kontrol by se mělo vztahovat služební tajemství. (50)
Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne
29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy
přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a
kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a
kterým se mění nařízení (EHS) č. 2019/93, (ES) č.
1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č.
1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č.
1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001[25], které bylo nahrazeno
nařízením (ES) č. 73/2009, zavedlo zásadu, že platba
příjemcům některých podpor v rámci SZP v plné výši by měla
být spojena s dodržováním pravidel týkajících se hospodaření s půdou,
zemědělské produkce a zemědělské činnosti. Tato zásada
byla následně zohledněna v nařízení Rady (ES) č. 1698/2005
ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova
z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)[26] a v nařízení Rady (ES)
č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví
společná organizace zemědělských trhů a zvláštní
ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení
o společné organizaci trhů)[27].
V rámci tzv. systému „podmíněnosti“ mají členské státy uložit sankce
ve formě částečného nebo úplného snížení nebo vyloučení z
podpory obdržené v rámci SZP. (51)
Systém podmíněnosti začleňuje do SZP
základní normy pro životní prostředí, změnu klimatu, dobrý
zemědělský a environmentální stav půdy, veřejné zdraví,
zdraví zvířat a rostlin a dobré životní podmínky zvířat. Cílem této
spojnice je přispět k rozvoji udržitelného zemědělství
zvyšováním informovanosti příjemců o potřebě dodržovat tyto
základní normy. Jejím cílem je rovněž přispět k tomu, aby SZP
byla lépe slučitelná s očekáváním společnosti tím, že tato
politika bude soudržnější s politikami životního prostředí,
veřejného zdraví, zdraví zvířat, zdraví rostlin a dobrých životních
podmínek zvířat. (52)
Systém podmíněnosti tvoří nedílnou
součást SZP, a měl by proto být zachován. Jeho
oblast působnosti, kterou prozatím tvoří samostatný seznam povinných
požadavků na hospodaření a normy dobrého zemědělského a
environmentálního stavu půdy, by měla být zefektivněna, aby byla
zajištěna její soudržnost a větší viditelnost. Za tímto účelem by tyto požadavky a normy měly být
zorganizovány do jednoho seznamu a roztříděny podle oblastí a otázek. Zkušenosti také ukazují, že řada
požadavků z oblasti působnosti podmíněnosti není
dostatečně relevantní pro zemědělskou činnost nebo
plochu zemědělského podniku nebo se týká spíše vnitrostátních
orgánů než příjemců. Proto je v
tomto ohledu třeba oblast působnosti upravit. Dále by mělo být upraveno zachování
trvalých travních porostů v letech 2014 a 2015. (53)
Členské státy musí povinné požadavky na
hospodaření plně provést, aby byly funkční na úrovni
zemědělského podniku a zajistily mezi zemědělci nezbytné
rovné zacházení. (54)
Pokud jde o směrnici Evropského parlamentu a
Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro
činnost Společenství v oblasti vodní politiky[28], budou ustanovení v rámci
podmíněnosti funkční, pouze pokud je všechny členské státy
plně provedou, zejména co se týče jasných povinností pro
zemědělce. Podle směrnice se požadavky na úrovni
zemědělských podniků uplatní nejpozději ode dne
1. ledna 2013. (55)
Pokud jde o směrnici Evropského parlamentu a
Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro
činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání
pesticidů[29],
budou ustanovení v rámci podmíněnosti funkční, pouze pokud je všechny
členské státy plně provedou, zejména co se týče jasných
povinností pro zemědělce. Podle
směrnice budou požadavky na úrovni zemědělského podniku
uplatňovány postupně na základě harmonogramu, a zejména obecné
zásady integrované ochrany rostlin budou uplatňovány nejpozději ode
dne 1. ledna 2014. (56)
Podle článku 22 směrnice 2000/60/ES se
dne 23. prosince 2013 zrušuje směrnice Rady 80/68/EHS ze dne
17. prosince 1979 o ochraně podzemních vod před
znečišťováním některými nebezpečnými látkami[30]. S cílem zachovat pravidla v
rámci podmíněnosti týkající se ochrany podzemních vod je vhodné před
začleněním směrnice 2000/60/ES do podmíněnosti upravit
oblast působnosti podmíněnosti a vymezit normu dobrého
zemědělského a environmentálního stavu zahrnující požadavky
článků 4 a 5 směrnice 80/68/EHS. (57)
Systém podmíněnosti znamená určité
správní překážky pro příjemce i vnitrostátní správy, neboť je
třeba zajistit vedení záznamů, provádět kontroly a
případně ukládat sankce. Tyto sankce by měly být
přiměřené, účinné a odrazující. Sankce by se neměly
dotýkat jiných sankcí stanovených ostatními ustanoveními právních
předpisů Unie nebo vnitrostátních právních předpisů. Z
důvodu soudržnosti je vhodné sloučit příslušné předpisy
Unie do jednoho právního nástroje. V případě
zemědělců, kteří se účastní režimu pro malé
zemědělce uvedeného v hlavě V nařízení (EU) č. xxx/xxx
[přímé platby], lze mít za to, že úsilí vyvinuté v rámci systému
podmíněnosti překračuje výhody, které přináší účast
těchto zemědělců na tomto systému. Z důvodu
zjednodušení by se proto na tyto zemědělce neměla vztahovat
podmíněnost, a zejména její kontrolní systém a riziko sankcí v rámci
podmíněnosti. Touto výjimkou by však neměla být dotčena
povinnost dodržovat platná ustanovení odvětvových právních
předpisů a možnost kontroly a uložení sankcí podle těchto
právních předpisů. (58)
Nařízení (ES) č. 1782/2003 zavedlo rámec
norem dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy, podle
něhož mají členské státy přijmout vnitrostátní normy s ohledem
na zvláštní charakteristiky dotyčných oblastí, včetně
půdních a klimatických podmínek a stávajících způsobů
hospodaření (využití půdy, střídání plodin, zemědělské
postupy) a struktury zemědělských podniků. Cílem těchto
norem dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy je
přispět k zamezení erozi půdy, zachovat úroveň organických
složek půdy a struktury půdy, zajistit minimální úroveň
udržování, zabránit zhoršení stanovišť a chránit vodu a hospodařit s
ní. Širší oblast působnosti systému podmíněnosti stanoveného v tomto
nařízení by proto měla zahrnovat rámec, podle něhož by
členské státy měly přijmout vnitrostátní normy dobrého
zemědělského a environmentálního stavu. Rámec Unie by také měl zahrnovat
pravidla k lepšímu řešení otázek týkajících se vod, půdy, zásoby
uhlíku, biologické rozmanitosti a krajiny, a rovněž minimální úrovně
udržování půdy. (59)
Příjemci by měli jasně
vědět, která pravidla musí dodržovat, pokud jde o podmíněnost.
Za tímto účelem by veškeré požadavky a normy, které tvoří
součást těchto pravidel, měly být členskými státy
sdělovány vyčerpávajícím, srozumitelným a jasným způsobem, a to
případně i elektronickou cestou. (60)
Účinné provádění podmíněnosti
vyžaduje ověření, zda příjemci dodržují povinnosti. Pokud se
členský stát rozhodne pro možnost neuplatnit snížení plateb či
vyloučení z plateb v případě, že příslušná
částka činí méně než 100 EUR, měl by příslušný kontrolní
orgán v následujícím roce ověřit, že vzorek
zemědělců zjištěné nedostatky v dodržování
požadavků odstranil. (61)
Aby byla zajištěna harmonická spolupráce mezi
Komisí a členskými státy v oblasti financování výdajů SZP, a zejména
aby bylo Komisi umožněno sledovat finanční řízení členských
států a schvalovat účetní závěrky akreditovaných platebních
agentur, je nezbytné, aby členské státy některé informace
sdělovaly Komisi nebo aby je pro její potřebu uchovávaly. (62)
Pro vypracování informací, které mají být
předány Komisi, a k umožnění úplného a okamžitého přístupu
Komise k údajům o výdajích jak v papírové, tak v elektronické podobě,
musí být stanovena vhodná pravidla pro sdělování a předávání
údajů, jakož i odpovídající lhůty. (63)
Vzhledem k tomu, že v rámci uplatňování
vnitrostátních kontrolních systémů a systémů schvalování souladu může
dojít ke sdělení osobních údajů nebo obchodních tajemství, měly
by členské státy a Komise zajistit důvěrnost informací
obdržených v této souvislosti. (64)
Aby bylo zajištěno řádné finanční
řízení rozpočtu Unie a spravedlivé zacházení s členskými státy a
příjemci, měla by být stanovena pravidla týkající se používání eura. (65)
Směnný kurz eura vůči národní
měně se v průběhu období, v němž se operace provádí,
může měnit. Proto by se směnný kurz platný pro dotyčné
částky měl určit s přihlédnutím ke skutečnosti, jejímž
prostřednictvím je dosahováno hospodářského účelu operace.
Měl by se použít směnný kurz platný v den, kdy tato skutečnost
nastala. Je nezbytné upřesnit tuto rozhodnou skutečnost nebo se
odchýlit od jejího použití při zachování některých kritérií a zejména
rychlosti dopadů měnových pohybů. Tato pravidla jsou stanovena v
nařízení Rady (ES) č. 2799/98 ze dne 15. prosince 1998 o
agromonetární úpravě pro euro[31]
a doplňují podobná ustanovení nařízení (ES) č. 1290/2005. V
zájmu srozumitelnosti a přehlednosti by příslušná ustanovení
měla být integrována do stejného aktu. Nařízení (ES) č. 2799/98
by tedy mělo být zrušeno. (66)
Měla by být stanovena zvláštní pravidla pro
řešení mimořádných měnových situací, které vzniknou v Unii nebo
na světovém trhu a vyžadují okamžitou reakci, aby se zajistilo, že úprava
přijatá v rámci SZP bude účinně fungovat. (67)
Členské státy, které nepřijaly euro, by
měly mít možnost provádět platby na výdaje vzniklé na základě
právních předpisů v oblasti SZP v eurech, a nikoli v národní
měně. Je potřeba stanovit zvláštní pravidla, aby se zajistilo,
že tato možnost nepovede k žádné neoprávněné výhodě pro osoby, které
provádějí nebo přijímají platby. (68)
Každé opatření v rámci SZP by mělo
podléhat sledování a hodnocení s cílem zlepšit jeho kvalitu a prokázat jeho
výsledky. V této souvislosti by Komise měla určit seznam
ukazatelů a posoudit dopad SZP ve vztahu cílům politiky. Komise by
měla zavést rámec pro společné sledování a hodnocení, který mimo jiné
zajistí, že příslušné údaje, včetně informací z členských
států, budou k dispozici včas. Přitom by Komise měla
zohlednit potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji
údajů. Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Rozpočet –
Evropa 2020 – část II mimo jiné uvádí, že výdaje související s oblastí
klimatu by v celkovém rozpočtu Unie měly být zvýšeny alespoň na
20 % za přispění různých politik. Komise by proto měla být
schopna posoudit dopad podpory Unie v rámci SZP na cíle v oblasti klimatu. (69)
Použijí se právní předpisy Unie týkající se
ochrany osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu
těchto údajů, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady
95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob
v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném
pohybu těchto údajů[32]
a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne
18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob
v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi
Společenství a o volném pohybu těchto údajů[33]. (70)
V rozsudku ve spojených věcech C-92/09 a 93/09[34] prohlásil Soudní dvůr
Evropské unie příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 1290/2005
týkající se povinnosti členských států zveřejňovat
informace o fyzických osobách, které požívají výhod z evropských
zemědělských fondů, za neplatná. Jelikož je v zájmu fyzických
osob, aby jejich osobní údaje byly chráněny, a s ohledem na sloučení
různých cílů, na nichž je založena povinnost zveřejňovat
informace o příjemcích finančních prostředků, jak je stanoveno
v nařízení Komise (ES) č. 259/2008, kterým se stanoví prováděcí
pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1290/2005, pokud jde
o zveřejňování informací o příjemcích finančních
prostředků z Evropského zemědělského záručního
fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova
(EZFRV)[35],
bylo uvedené nařízení změněno s cílem výslovně stanovit, že
tato povinnost se nevztahuje na fyzické osoby. Přijetí nových pravidel
zohledňujících námitky, které vyslovil Soudní dvůr, Evropským
parlamentem a Radou by měla předcházet hloubková analýza a posouzení
s cílem nalézt nejvhodnější způsob, jak sloučit právo
příjemců na ochranu osobních údajů se zásadou transparentnosti.
Dokud neproběhne uvedená analýza a posouzení, měla by být stávající
ustanovení o zveřejňování informací o příjemcích z evropských
zemědělských fondů zachována. (71)
Komisi by měly být svěřeny
prováděcí pravomoci, aby se zajistily jednotné podmínky provádění
tohoto nařízení. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu
s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011
ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu,
jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích
pravomocí[36]. (72)
Pro přijetí některých prováděcích
aktů by se měl použít poradní postup. Pokud jde o prováděcí
akty, které se týkají výpočtu částek Komisí, umožňuje poradní
postup Komisi plně převzít odpovědnost za hospodaření s
rozpočtem a s ohledem na lhůty a rozpočtové postupy se zaměřuje
na zvýšení účinnosti, předvídatelnosti a rychlosti. Pokud jde o
prováděcí akty v rámci plateb vyplacených členským státům a
fungování postupu pro schvalování účetních závěrek, umožňuje
poradní postup Komisi plně převzít odpovědnost za
hospodaření s rozpočtem a ověřování ročních
závěrek vnitrostátních platebních agentur s cílem tyto závěrky
přijmout, nebo v případě výdajů neuskutečněných v
souladu s pravidly Unie tyto výdaje vyloučit z financování Unií.
V ostatních případech by se pro přijetí prováděcích aktů
měl použít přezkumný postup. (73)
Komise by dále měla být zmocněna k
provádění některých administrativních a řídících úkolů,
zejména pokud jde o stanovení čistého zůstatku, který je k dispozici
pro výdaje z EZZF. Na tato zmocnění by se nemělo použít nařízení
(EU) č. 182/2011. (74)
Přechod od ustanovení nařízení zrušených
tímto nařízením k ustanovením tohoto nařízení by mohl způsobit
praktické a konkrétní obtíže. Aby bylo možné tyto obtíže řešit, mělo
by být Komisi umožněno přijímat nezbytná a řádně
odůvodněná opatření. (75)
Vzhledem k tomu, že programové období pro programy
rozvoje venkova financované na základě tohoto nařízení začíná
dne 1. ledna 2014, mělo by toto nařízení být použitelné od uvedeného
data. Některá ustanovení týkající se zejména finančního řízení
fondů by se však měla použít od dřívějšího data
odpovídajícího začátku rozpočtového roku, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: OBSAH DŮVODOVÁ ZPRÁVA.............................................................................................................. 2 1........... SOUVISLOSTI NÁVRHU........................................................................................... 2 2........... VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ 4 3........... PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU................................................................................... 6 4........... ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY...................................................................................... 7 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o
financování, řízení a sledování společné zemědělské
politiky.................................................................................................................................................... 9 HLAVA I OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE................................................................... 25 HLAVA II OBECNÁ USTANOVENÍ O
ZEMĚDĚLSKÝCH FONDECH.............................. 26 Kapitola I Zemědělské fondy...................................................................................................... 26 Kapitola II Platební agentury a další subjekty............................................................................... 28 HLAVA III ZEMĚDĚLSKÝ PORADENSKÝ SYSTÉM.......................................................... 31 HLAVA IV FINANČNÍ ŘÍZENÍ FONDŮ................................................................................ 33 Kapitola I EZZF......................................................................................................................... 33 Oddíl 1 Financování výdajů......................................................................................................... 33 Oddíl 2 Rozpočtová kázeň.......................................................................................................... 35 Kapitola II EZFRV..................................................................................................................... 38 Oddíl 1 Obecná ustanovení pro EZFRV...................................................................................... 38 Oddíl 2 financování programů rozvoje
venkova............................................................................ 38 Oddíl 3 Finanční příspěvek na
programy rozvoje venkova............................................................ 39 Oddíl 4 Financování ceny za inovativní, místní
spolupráci.............................................................. 42 Kapitola III Společná ustanovení................................................................................................. 43 Kapitola IV Schvalování účetní závěrky....................................................................................... 48 Oddíl I Obecná ustanovení.......................................................................................................... 48 Oddíl II Schvalování................................................................................................................... 50 Oddíl III Nesrovnalosti............................................................................................................... 51 HLAVA V KONTROLNÍ SYSTÉMY A SANKCE................................................................. 54 Kapitola I Obecná pravidla......................................................................................................... 54 Kapitola II Integrovaný administrativní a
kontrolní systém............................................................. 59 Kapitola III Kontrola operací...................................................................................................... 64 Kapitola IV Jiná ustanovení o kontrolách..................................................................................... 69 HLAVA VI PODMÍNĚNOST................................................................................................... 72 Kapitola I Oblast působnosti....................................................................................................... 72 Kapitola II Systém kontrol a sankcí ve vztahu k
podmíněnosti...................................................... 74 HLAVA VII SPOLEČNÁ USTANOVENÍ............................................................................... 78 Kapitola I Komunikace............................................................................................................... 78 KAPITOLA II Použití eura......................................................................................................... 80 KAPITOLA III Zprávy a hodnocení........................................................................................... 82 HLAVA VIII ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ........................................................................... 84 PŘÍLOHA I............................................................................................................................... 86 PŘÍLOHA II.............................................................................................................................. 89 PŘÍLOHA III............................................................................................................................. 92 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ..................................................................................... 97 HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE Článek 1
Oblast působnosti Toto
nařízení stanoví pravidla pro: a) financování výdajů v rámci společné zemědělské
politiky, včetně výdajů na rozvoj venkova; b) zemědělský poradenský
systém; c) řídicí a kontrolní systémy,
které mají zavést členské státy; d) systém podmíněnosti; e) schvalování účetní
závěrky. Článek 2
Termíny používané v tomto
nařízení 1. Není-li
v tomto nařízení stanoveno jinak, použijí se pro účely tohoto
nařízení definice „zemědělce“, „zemědělské
činnosti“, „zemědělské plochy“ a „zemědělského
podniku“ stanovené v článku 4 nařízení (EU) č. xxx/xxx
[přímé platby]. Pro účely tohoto nařízení se použije
termín „přímé platby“ uvedený v článku 1 nařízení (EU)
č. xxx/xxx [přímé platby]. 2. Vyšší moc a
mimořádné okolnosti používané v tomto nařízení ve vztahu k
nařízení (EU) č. xxx/xxx [přímé platby], nařízení (EU)
xxx/xxx [jednotná společná organizace trhů] a nařízení (EU)
č. xxx/xxx [rozvoj venkova] lze zejména uznat v těchto
případech: a) úmrtí příjemce; b) déletrvající pracovní neschopnost
příjemce; c) vážná přírodní katastrofa, která
významně zasáhne zemědělský podnik; d) náhodné zničení budov
zemědělského podniku určených k chovu zvířat; e) epizootie postihující část nebo
všechna hospodářská zvířata příjemce; f) vyvlastnění velké části
zemědělského podniku, nemohlo-li být předjímáno v den podání
žádosti. HLAVA II
OBECNÁ USTANOVENÍ O ZEMĚDĚLSKÝCH FONDECH Kapitola I
Zemědělské fondy Článek 3
Fondy pro financování
zemědělských výdajů 1. Pro dosažení cílů
společné zemědělské politiky definovaných Smlouvou
provádějí financování různých opatření této politiky,
včetně opatření pro rozvoj venkova: a) Evropský zemědělský
záruční fond (dále jen „EZZF“); b) Evropský zemědělský fond pro
rozvoj venkova (dále jen „EZFRV“). 2. EZZF a EZFRV jsou
součástmi souhrnného rozpočtu Evropské unie. Článek 4
Výdaje z EZZF 1. EZZF se provádí v rámci
řízení sdíleného mezi členskými státy a Unií a financuje následující
výdaje uskutečňované v souladu s právními předpisy Unie: a) opatření upravující nebo podporující
zemědělské trhy; b) přímé platby
zemědělcům v rámci společné zemědělské politiky; c) finanční příspěvek Unie na informační a
propagační opatření ve prospěch zemědělských
produktů na vnitřním trhu Unie a ve třetích zemích,
prováděná členskými státy na základě programů vybraných
Komisí jiných než těch, které jsou uvedeny v článku 5; d) finanční příspěvek Unie na
projekt Unie „Ovoce do škol“ a na opatření týkající se chorob zvířat
a ztráty důvěry spotřebitelů uvedená v článcích 21,
respektive 155 nařízení (EU) č. xxx/xxx [jednotná společná
organizace trhů]. 2. Z EZZF se financují
přímo a v souladu s právními předpisy Unie následující výdaje: a) propagace
zemědělských produktů prováděná přímo Komisí nebo
prostřednictvím mezinárodních organizací; b) opatření přijatá v souladu s právními předpisy Unie,
jejichž cílem je zajištění zachování, popisu, sběru a využití
genetických zdrojů v zemědělství; c) zavedení a údržba účetních
informačních systémů v zemědělství; d) systémy zemědělských studií,
včetně studií o struktuře zemědělských podniků. Článek 5
Výdaje z EZFRV EZFRV se provádí v rámci řízení sdíleného
mezi členskými státy a Unií a financuje finanční příspěvek
Unie pro programy rozvoje venkova prováděné v souladu s právními
předpisy Unie týkajícími se podpory pro rozvoj venkova, jakož i výdaje
týkající se ceny za inovativní místní spolupráci uvedenou v hlavě III
kapitole IV nařízení (EU) č. rozvoj venkova/xxx. Článek 6
Jiné výdaje včetně
technické pomoci Z EZZF a EZFRV mohou být financovány
přímo z podnětu Komise a/nebo jejím jménem opatření
zaměřená na přípravu, sledování, správní a technickou pomoc,
jakož i hodnocení, audit a kontrolu, která jsou nezbytná pro provádění
společné zemědělské politiky.
Tato opatření zahrnují zejména: (a)
opatření
nezbytná pro analýzu, řízení, sledování a provádění společné
zemědělské politiky a výměnu informací o této politice a
opatření zaměřená na zavádění kontrolních systémů a
technickou a správní pomoc; (b)
získání družicových snímků Komisí, které jsou
nezbytné pro kontroly podle článku 21; (c)
opatření přijatá Komisí
prostřednictvím aplikací dálkového průzkumu Země používaných ke
sledování zemědělských zdrojů v souladu s článkem 22; (d)
opatření
nezbytná pro zachování a rozvoj metod a technických prostředků pro
informace, vzájemné propojení, sledování a kontrolu finančního řízení
prostředků použitých na financování společné
zemědělské politiky; (e)
poskytování informací o společné
zemědělské politice v souladu s článkem 47; (f)
studie o společné zemědělské
politice a hodnocení opatření financovaných z EZZF a EZFRV,
včetně zdokonalování metod hodnocení a výměny informací o
praktických postupech; (g)
v případě potřeby výkonné
agentury zřízené v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003[37] a působící v rámci
společné zemědělské politiky; (h)
opatření pro šíření informací,
zvyšování informovanosti, podporu spolupráce a výměnu zkušeností na úrovni
Unie prováděná v rámci rozvoje venkova, včetně vytváření
sítí zúčastněných stran; (i)
opatření nezbytná pro vytváření,
registraci a ochranu log v rámci politiky jakosti Unie a pro ochranu práv
duševního vlastnictví s ní spojených, jakož i nezbytný vývoj informačních
technologií. Kapitola II
Platební agentury a další subjekty Článek 7
Akreditace platebních agentur
a koordinačních subjektů a odnímání akreditace 1. Platební agentury jsou
specializované úřady nebo subjekty členských států
pověřené řízením a kontrolou výdajů uvedených v čl. 4
odst. 1 a článku 5. S výjimkou plateb může být výkon těchto
úkolů přenesen na jiné subjekty. 2. Členské
státy jako platební agentury akreditují orgány nebo subjekty, jež splňují
akreditační kritéria, která stanoví Komise podle čl. 8 písm. a). Každý členský stát omezí s ohledem na své
ústavní předpisy počet svých akreditovaných platebních agentur na
jednu v členském státě, případně na jednu v regionu. Jsou-li
platební agentury zřízeny na regionální úrovni, členské státy navíc
akreditují platební agenturu na vnitrostátní úrovni pro režimy podpory, které
vzhledem ke své povaze musí být řízeny na vnitrostátní úrovni. 3. Do [1. února] roku následujícího po dotčeném rozpočtovém roce
odpovědný pracovník akreditované platební agentury vypracuje: a) roční účetní závěrku
výdajů uskutečněných při výkonu úkolů
svěřených jeho akreditované platební agentuře doprovázenou
požadovanými informacemi pro její schválení v souladu s článkem 53; b) prohlášení řídicího subjektu o
věrohodnosti ohledně úplnosti, přesnosti a pravdivosti
účetní závěrky, řádného fungování systémů vnitřní
kontroly, zákonnosti a správnosti uskutečněných operací a dodržování
zásady řádného finančního řízení; c) souhrn výsledků všech dostupných
provedených auditů a kontrol, včetně analýzy systematických nebo
opakujících se nedostatků a přijatých či plánovaných nápravných
opatření. 4. Je-li
akreditováno více platebních agentur, určí členský stát subjekt, dále
jen „koordinační subjekt“, který pověří těmito úkoly: a) shromažďovat informace, které je
třeba poskytnout Komisi, a předávat jí je; b) vypracovat souhrnnou zprávu obsahující
vnitrostátní přehled všech prohlášení řídícího subjektu o
věrohodnosti podle odst. 3 písm. b) a auditních stanovisek k nim podle
článku 9; c) zajistit, aby byla provedena nápravná
opatření, pokud jde o nedostatky obecné povahy, a aby Komise byla
informována o následných opatřeních; d) podporovat a zajišťovat
harmonizované uplatňování právních předpisů Unie. Koordinační subjekt podléhá zvláštní
akreditaci udělené členskými státy, pokud jde o zpracování finančních
informací uvedených v prvním pododstavci písm. a). 5. Pokud akreditovaná platební agentura neplní nebo přestala plnit
jedno nebo více akreditačních kritérií stanovených v odstavci 2,
členský stát jí akreditaci odejme, nezjedná-li platební agentura nápravu
ve lhůtě stanovené s ohledem na závažnost nedostatku. 6. Platební
agentury řídí a zajišťují kontrolu operací spojených s veřejnou
intervencí, za kterou jsou odpovědny, a ponechají si celkovou
odpovědnost v této oblasti. Článek 8
Pravomoci Komise 1. K
zajištění řádného fungování systému stanoveného v článku 7 se
Komise zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v
souladu s článkem 111, pokud jde o: a) minimální podmínky akreditace platebních
agentur týkající se vnitřního prostředí, kontrolních činností,
informací a komunikace, sledování, jakož i pravidel týkajících se procesu
udělení a odnětí akreditace; b) pravidla týkající se dohledu nad
platebními agenturami a postupu pro přezkum jejich akreditace; c) minimální podmínky akreditace
koordinačních subjektů a pravidla týkající se postupu pro
udělení a odnětí akreditace. 2 Komise
prostřednictvím prováděcích aktů stanoví pravidla týkající se: a) povinností platebních agentur, pokud jde
o veřejnou intervenci, a obsahu jejich řídících a kontrolních povinností.
b) fungování koordinačního subjektu a
oznamování informací Komisi, jak je uvedeno v čl. 7 odst. 4. Prováděcí akty stanovené v prvním pododstavci
se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 112
odst. 3. Článek 9
Certifikační subjekty 1. Certifikační
subjekt je veřejnoprávní nebo soukromoprávní auditní subjekt určený
členským státem, který poskytuje stanovisko ohledně prohlášení
řídícího subjektu o věrohodnosti týkajícího se úplnosti,
přesnosti a pravdivosti roční účetní závěrky platební
agentury, řádného fungování jejího systému vnitřní kontroly,
zákonnosti a správnosti uskutečněných operací a dodržování zásady
řádného finančního řízení. Je provozně nezávislý na dotčené
platební agentuře a orgánu, jenž tuto agenturu akreditoval. 2. Komise
prostřednictvím prováděcích aktů stanoví pravidla, pokud jde o
status certifikačních subjektů, konkrétní úkoly, včetně
kontrol, které musí vykonávat, a osvědčení, zprávy a průvodní
dokumenty, které tyto subjekty mají vypracovávat. Tyto prováděcí akty se
přijímají v souladu s přezkumným postupem podle
čl. 112 odst. 3. Článek 10
Přípustnost plateb
prováděných platebními agenturami Výdaje uvedené v čl. 4 odst. 1 a v
článku 5 mohou být financovány Unií, pouze pokud je uskutečnily
akreditované platební agentury. Článek 11
Platba příjemcům v
plné výši Nestanoví-li právní předpisy Unie
výslovně jinak, provádějí se platby týkající se financování podle
tohoto nařízení příjemcům v plné výši. HLAVA III
ZEMĚDĚLSKÝ PORADENSKÝ SYSTÉM Článek 12
Zásada a oblast působnosti 1. Členské státy zavedou
poradenský systém pro příjemce v oblasti obhospodařování
půdy a řízení zemědělských podniků (dále jen
„zemědělský poradenský systém“) provozovaný jedním či
několika určenými subjekty. Určené subjekty mohou být
veřejné nebo soukromé. 2. Zemědělský
poradenský systém se týká alespoň: a) požadavků podle předpisů v
oblasti řízení a norem dobrého zemědělského a environmentálního
stavu půdy, jak je stanoveno v hlavě VI kapitole I; b) zemědělských postupů
příznivých pro klima a životní prostředí, jak je stanoveno v
hlavě III kapitole 2 nařízení (EU) č. xxx/xxx [přímé
platby] a udržování zemědělských ploch podle čl. 4 odst. 1 písm.
c) nařízení (EU) č. xxx/xxx [přímé platby]; c) požadavků nebo opatření v
souvislosti s přizpůsobením se změně klimatu a jejím
zmírňováním, biologickou rozmanitostí, ochranou vod, oznamováním chorob
zvířat a rostlin a inovacemi, a to přinejmenším tak, jak je stanoveno
v příloze I tohoto nařízení; d) udržitelného rozvoje hospodářské
činnosti malých zemědělských podniků vymezených
členskými státy a přinejmenším zemědělských podniků
účastnících se režimu pro malé zemědělce podle hlavy V
nařízení (EU) č. xxx/xxx [přímé platby]. 3. Zemědělský
poradenský systém se také může týkat zejména: a) udržitelného rozvoje hospodářské
činnosti jiných zemědělských podniků, než podniků
uvedených v odst. 2 písm. d); b) minimálních požadavků stanovených
vnitrostátními právními předpisy podle čl. 29 odst. 3 a čl. 30
odst. 2 nařízení (EU) č. xxx/xxx [rozvoj venkova]. Článek 13
Zvláštní požadavky týkající
se zemědělského poradenského systému 1. Členské státy zajistí,
aby poradci v rámci zemědělského poradenského systému byli
řádně kvalifikováni a pravidelně školeni. 2. Členské státy zajistí
oddělení poradenství od kontroly. V tomto ohledu a aniž jsou dotčeny
vnitrostátní právní předpisy týkající se přístupu veřejnosti k
dokumentům, členské státy zajistí, aby určené subjekty uvedené v
článku 12 nesdělovaly žádné osobní nebo jednotlivé informace či
údaje, které získají v rámci své poradenské činnosti, jiným osobám, než je
příjemce, který spravuje daný zemědělský podnik, s výjimkou
případů nesrovnalosti či porušení zjištěných v rámci této
poradenské činnosti, pro které právní předpisy Unie nebo vnitrostátní
právní předpisy stanoví povinnost informovat veřejný orgán,
zvláště v případě trestného činu. 3. Příslušný vnitrostátní
orgán poskytne příjemci daný seznam určených subjektů, a to
případně elektronickou cestou. Článek 14
Přístup k zemědělskému poradenskému systému Příjemci mohou dobrovolně využívat
zemědělského poradenského systému bez ohledu na to, zda dostávají
podporu v rámci společné zemědělské politiky, včetně
podpory pro rozvoj venkova. Členské státy však mohou podle
objektivních kritérií určit kategorie příjemců, kteří mají
prioritní přístup k zemědělskému poradenskému systému.
Členské státy nicméně zajistí, aby byli upřednostněni
zemědělci, jejichž přístup k jinému poradenskému systému, než je
zemědělský poradenský systém, je nejvíce omezen. Zemědělský poradenský systém
zajistí, aby příjemci měli přístup k poradenství odpovídajícímu
konkrétní situaci jejich zemědělského podniku. Článek 15
Pravomoci Komise 1. Aby bylo zaručeno
řádné fungování zemědělského poradenského systému, zmocňuje
se Komise k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s
článkem 111, pokud jde o ustanovení, jež mají za cíl uvedený systém
plně zprovoznit. Tato ustanovení se mohou mimo jiné týkat kritérií
dostupnosti pro zemědělce. 2. Komise může
prostřednictvím prováděcích aktů přijmout pravidla pro
jednotné provádění zemědělského poradenského systému. Tyto
prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem
podle čl. 112 odst. 3. HLAVA IV
FINANČNÍ ŘÍZENÍ FONDŮ Kapitola I
EZZF Oddíl 1
Financování výdajů Článek 16
Rozpočtový strop 1. Roční strop výdajů EZZF tvoří maximální částky
stanovené pro tento fond v nařízení (EU) č. xxx/xxx [víceletý
finanční rámec]. 2. V případě, že
právní předpisy Unie stanoví snížení částky uvedené v odstavci 1,
určí Komise prostřednictvím prováděcích aktů čistý
zůstatek pro výdaje EZZF na základě údajů uvedených v
těchto právních předpisech. Článek 17
Měsíční platby 1. Komise
poskytuje členským státům rozpočtové prostředky na
financování výdajů podle čl. 4 odst. 1 v podobě
měsíčních plateb na základě výdajů uskutečněných
akreditovanými platebními agenturami v referenčním období. 2. Do provedení měsíčních plateb Komisí poskytují
prostředky nezbytné pro úhradu výdajů podle potřeb svých
akreditovaných platebních agentur členské státy. Článek 18
Způsob
provádění měsíčních plateb 1. Komise
provádí měsíční platby za výdaje uskutečněné akreditovanými
platebními agenturami v referenčním měsíci, aniž jsou dotčeny
prováděcí akty uvedené v článcích 53 a 54. 2. Měsíční platby ve
prospěch členských států se provedou nejpozději třetí
pracovní den druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém byly
výdaje uskutečněny. Výdaje členských států
uskutečněné mezi 1. a 15. říjnem se přičítají k
měsíci říjnu. Výdaje uskutečněné mezi 16. a 31. říjnem
se přičítají k měsíci listopadu. 3. Komise prostřednictvím
prováděcích aktů určí měsíční platby, které provádí,
na základě výkazu výdajů členských států a informací
poskytnutých v souladu s čl. 102 odst. 1, přičemž zohlední
snížení nebo pozastavení měsíčních plateb uplatněná v souladu s
článkem 43 nebo veškeré jiné opravy. Tyto prováděcí akty se
přijímají v souladu s poradním postupem podle čl. 112 odst. 2. 4. Komise může
prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnout o doplňkových
platbách nebo srážkách. V takových případech je výbor uvedený v čl.
112 odst. 1 informován na svém příštím zasedání. Článek 19
Správní a osobní náklady EZZF nepřebírá výdaje související se
správními a osobními náklady členských států a příjemců
podpory z EZZF. Článek 20
Výdaje na veřejnou
intervenci 1. Není-li v rámci společné
organizace trhů s ohledem na veřejnou intervenci stanovena
částka za jednotku, financuje se dané opatření z EZZF na
základě paušálních částek jednotných pro Unii, zejména pokud jde o
finanční prostředky, které pocházejí z členských států a
jsou používány na nákup produktů, hmotné operace v souvislosti se
skladováním a případně na zpracování intervenčních
produktů. 2. K zajištění financování
výdajů na veřejnou intervenci z EZZF se Komise zmocňuje k
přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem
111, pokud jde o: a) druh opatření způsobilých pro
financování Unií a podmínky jejich úhrady; b) podmínky způsobilosti a metody
výpočtu na základě údajů skutečně zjištěných
platebními agenturami, nebo na základě paušálních částek stanovených
Komisí, nebo na základě paušálních nebo nepaušálních částek
stanovených právními předpisy v odvětví zemědělství. 3. Částky uvedené
v odstavci 1 stanoví Komise prostřednictvím prováděcích
aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s poradním
postupem podle čl. 112 odst. 2. Článek 21
Získávání družicových
snímků Seznam družicových snímků nezbytných pro
kontroly schválí Komise a členské státy v souladu se specifikacemi
vypracovanými každým členským státem. Komise tyto družicové snímky poskytne zdarma
kontrolním subjektům nebo dodavatelům služeb, které tyto subjekty
zmocnily k zastupování. Komise zůstává majitelem těchto
snímků a po dokončení práce si je vyžádá zpět. Může
rovněž stanovit, že v souvislosti s kontrolou zemědělských ploch
pomocí dálkového průzkumu Země mají být vylepšeny postupy a pracovní
metody. Článek 22
Sledování
zemědělských zdrojů Cílem opatření financovaných podle
čl. 6 písm. c) je poskytnout Komisi způsob, jak řídit
zemědělské trhy Unie v globálním kontextu, zajistit agroekonomické
sledování zemědělské půdy a stavu plodin, které umožní
vytváření odhadů, zejména pokud jde o výnosy a zemědělskou
produkci, sdílet přístup k těmto odhadům v mezinárodním
měřítku, jako jsou iniciativy koordinované OSN nebo jinými
mezinárodními agenturami, přispívat k transparentnosti světových
trhů a zajistit technologické monitorování agrometeorologického systému. Opatření financovaná podle čl. 6
písm. c) se týkají shromažďování nebo nákupu údajů nezbytných pro
provádění a sledování společné zemědělské politiky,
včetně údajů získaných ze satelitů a meteorologických
údajů, vytváření infrastruktury prostorových údajů a tvorby
internetových stránek, provádění specifických studií o klimatických
podmínkách a aktualizace agrometeorologických a ekonometrických modelů.
Je-li potřeba, tato opatření se provádějí ve spolupráci s
laboratořemi a subjekty členských států. Článek 23
Prováděcí pravomoci Komise může prostřednictvím
prováděcích aktů přijmout pravidla týkající se financování podle
čl. 6 písm. b) a c), postupu, podle kterého se provedou opatření
uvedená v článcích 21 a 22 s cílem splnit zadané cíle, rámce upravujícího
získávání, zlepšování a využívání družicových snímků a meteorologických
údajů, jakož i platných lhůt. Tyto prováděcí akty se
přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 112 odst. 3. Oddíl 2
Rozpočtová kázeň Článek 24
Dodržování stropu 1. Rozpočtové
prostředky na výdaje EZZF nesmějí během celého rozpočtového
procesu a plnění rozpočtu překročit částku uvedenou v
článku 16. U všech právních
nástrojů, které navrhne Komise a přijme Evropský parlament a Rada,
Rada nebo Komise a které mají vliv na rozpočet EZZF, je dodržována
částka uvedená v článku 16. 2. Stanoví-li právní předpisy Unie pro
některý členský stát finanční strop zemědělských
výdajů v eurech, jsou mu tyto výdaje následně uhrazeny do výše tohoto
stropu stanoveného v eurech s nezbytnými úpravami v důsledku
případného použití článku 43. 3. Vnitrostátní stropy pro
přímé platby uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. xxx/xxx
[přímé platby], opravené s ohledem na úpravy podle článku 25 tohoto
nařízení, se pokládají za finanční stropy v eurech. Článek 25
Finanční kázeň 1. S cílem zajistit, aby byly
dodržovány roční stropy stanovené v nařízení (EU)
č. xxx/xxx [víceletý finanční rámec] a určené k
financování výdajů souvisejících s trhem a přímých plateb, stanoví se
míra úpravy přímých plateb, pokud odhady financování opatření
financovaných v rámci uvedeného dílčího stropu pro daný
rozpočtový rok naznačují, že platné roční stropy budou
překročeny. 2. Rada jednající na
základě návrhu předloženého Komisí nejpozději do
31. března kalendářního roku, pro který se použije úprava
uvedená v odstavci 1, stanoví tuto úpravu nejpozději
30. června téhož kalendářního roku. 3. Není-li
míra úpravy stanovena do 30. června daného roku, stanoví ji Komise
prostřednictvím prováděcího aktu a bezodkladně informuje Radu. Tento
prováděcí akt se přijímá v souladu s poradním postupem podle
čl. 112 odst. 2. 4. Do 1. prosince může Rada na návrh
Komise na základě nových informací, které má k dispozici,
přizpůsobit míru úpravy přímých plateb stanovenou podle
odstavců 2 a 3. 5. Komise může
prostřednictvím prováděcího aktu přijmout podmínky pro
prostředky převedené v souladu s čl. [149 odst. 3] nařízení
(EU) č. finanční nařízení/xxx za účelem financování
výdajů uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení. Tyto
prováděcí akty se přijímají v souladu s poradním postupem podle
čl. 112 odst. 2. 6. Před použitím tohoto
článku se nejprve zváží částka schválená rozpočtovým orgánem pro
rezervu pro případ krizí v odvětví zemědělství uvedenou v
bodu 14 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí
o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním
řízení. Článek 26
Postup pro rozpočtovou
kázeň 1. Spolu s
návrhem rozpočtu na rozpočtový rok N předloží Komise Evropskému
parlamentu a Radě svou předpověď na rozpočtové roky
N–1, N a N+1. 2. Ukáže-li
se při sestavování návrhu rozpočtu na rozpočtový rok N, že
existuje riziko překročení částky uvedené v článku 16 pro
rozpočtový rok N, navrhne Komise Evropskému parlamentu a Radě nebo
Radě opatření nezbytná k zajištění dodržení uvedené částky. 3. Kdykoli
se Komise domnívá, že existuje riziko překročení částky uvedené
v článku 16 a že nemůže v rámci svých pravomocí přijmout
dostatečná nápravná opatření, navrhne jiná opatření, aby se
zajistilo, že tato částka bude dodržena. Tato opatření přijme
Rada na základě čl. 43 odst. 3 Smlouvy nebo Evropský parlament a Rada
na základě čl. 43 odst. 2 Smlouvy. 4. Jestliže žádosti o následnou úhradu ze
strany členských států na konci rozpočtového roku N
překračují nebo by mohly překročit částku uvedenou v
článku 16, Komise: a) přihlíží k těmto žádostem v
poměru k žádostem podaným členskými státy a v rámci dostupných
rozpočtových prostředků a prostřednictvím prováděcích
aktů prozatímně stanoví výši plateb na daný měsíc; b) nejpozději do 28. února
následujícího roku určí situaci všech členských států, pokud jde
o financování Unií za předchozí rozpočtový rok; c) prostřednictvím prováděcího
aktu stanoví celkovou výši financování Unií rozděleného podle
členských států na základě jednotné sazby financování Unií a v
rámci rozpočtových prostředků dostupných pro měsíční
platby; d) nejpozději při
měsíčních platbách na měsíc březen roku N+1 provede
případná vyrovnání mezi členskými státy. Prováděcí akty stanovené v prvním
pododstavci písm. a) a c) se přijímají v souladu s poradním postupem podle
čl. 112 odst. 2. Článek 27
Systém včasného varování Aby se zajistilo,
že rozpočtový strop uvedený v článku 16 nebude překročen,
zavede Komise systém měsíčního včasného varování a sledování
výdajů EZZF. Před
začátkem každého rozpočtového roku vymezí Komise k tomuto účelu
profily měsíčních výdajů případně založené na
průměrných měsíčních výdajích za předchozí tři
roky. Komise
pravidelně předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o
vývoji uskutečněných výdajů podle profilů, jež obsahuje
také hodnocení očekávaného plnění v daném rozpočtovém roce. Článek 28
Referenční směnný
kurz 1. Při
přijímání návrhu rozpočtu nebo změny návrhu rozpočtu, která
se týká zemědělských výdajů, použije Komise k vytvoření
odhadů rozpočtových prostředků EZZF průměrný
tržní kurz eura vůči dolaru Spojených států amerických za
poslední čtvrtletí končící nejméně 20 dnů před
přijetím rozpočtového dokumentu Komisí. 2. Při
přijímání návrhu dodatkového a opravného rozpočtu nebo návrhu na
změnu tohoto návrhu použije Komise, pokud se tyto dokumenty týkají
rozpočtových prostředků na opatření uvedená v čl. 4
odst. 1 písm. a): a) průměrný tržní kurz eura
vůči dolaru Spojených států amerických skutečně
zaznamenaný na trhu od 1. srpna předchozího rozpočtového roku do
konce posledního čtvrtletí končícího nejméně 20 dnů
před přijetím rozpočtového dokumentu Komisí, nejpozději však
31. července běžného rozpočtového roku, a b) jako předpověď pro zbytek
rozpočtového roku průměrný směnný kurz skutečně
zaznamenaný za poslední čtvrtletí končící nejméně 20 dnů
před přijetím rozpočtového dokumentu Komisí. Kapitola II
EZFRV Oddíl 1
Obecná ustanovení pro EZFRV Článek 29
Zamezení dvojímu financování Aniž je dotčena způsobilost pro
podporu podle čl. 30 odst. 2 nařízení (EU) č. rozvoj
venkova/xxx, nesmí být výdaje financované v rámci EZFRV financovány z jiných
prostředků v rámci rozpočtu EU. Článek 30
Ustanovení pro všechny platby 1. V souladu s čl. 67 odst.
1 nařízení (EU) č. zastřešující nařízení/xxx
nepřekročí platby příspěvku EZFRV prováděné Komisí
podle článku 5 rozpočtové závazky. Přidělují se nejnovějšímu
otevřenému rozpočtovému závazku. 2. Použije
se článek [81] nařízení (EU) č. finanční nařízení/xxx. Oddíl 2
financování programů rozvoje venkova Článek 31
Finanční
příspěvek z EZFRV Finanční příspěvek z EZFRV na
výdaje programů rozvoje venkova se určí pro každý program v mezích
stropů stanovených právními předpisy Unie týkajícími se podpory
rozvoje venkova z EZFRV. Článek 32
Rozpočtové závazky Pokud jde o rozpočtové závazky Unie
týkající se programů rozvoje venkova, použije se článek 66
nařízení (EU) č. zastřešující nařízení/xxx. Oddíl 3
Finanční příspěvek na programy rozvoje venkova Článek 33
Ustanovení týkající se plateb
pro programy rozvoje venkova 1. Prostředky nezbytné k financování výdajů uvedených v
článku 5 se poskytují členským státům formou
předběžného financování, průběžných plateb a platby
zůstatku, jak je popsáno v tomto oddíle. 2. Souhrnná
částka platby předběžného financování a průběžných
plateb nepřekročí 95 % příspěvku z EZFRV na každý program
rozvoje venkova. Při dosažení stropu 95 % členské státy v
souladu s čl. 70 odst. 2 nařízení (EU) č. zastřešující
nařízení/xxx i nadále předávají žádosti o platby Komisi. Článek 34
Předběžné
financování 1. Poté, co Komise přijme rozhodnutí o schválení
programu, vyplatí počáteční částku předběžného
financování na celé programové období. Tato částka předběžného
financování představuje 4 % příspěvku z EZFRV na daný program. V závislosti na dostupnosti rozpočtových prostředků
může být rozdělena nejvýše na tři splátky. První splátka představuje 2 % příspěvku z
EZFRV na daný program. 2. Nevzniknou-li
žádné výdaje a není-li Komisi do dvaceti čtyř měsíců od
vyplacení první splátky předběžného financování zaslán výkaz
výdajů pro program rozvoje venkova, vrátí se celková částka vyplacená
v rámci předběžného financování Komisi. 3. Úroky z předběžného financování
se přidělují na daný program rozvoje venkova a odečítají se z
částky veřejných výdajů uváděné v závěrečném
výkazu výdajů. 4. Částka vyplacená v rámci
předběžného financování se vyúčtuje v souladu s postupem
uvedeným v článku 53 před uzavřením programu rozvoje venkova. Článek 35
Průběžné platby 1. Průběžné platby se provádějí
pro jednotlivé programy rozvoje venkova. Vypočítávají
se tak, že se sazba spolufinancování jednotlivých opatření použije na
potvrzené veřejné výdaje na dané opatření. 2. Komise provádí průběžné platby
podle dostupnosti rozpočtových prostředků za účelem
následného uhrazení výdajů vzniklých akreditovaným platebním agenturám
při provádění programů. 3. Jednotlivé průběžné platby provádí Komise s výhradou dodržení
těchto povinností: a) předání výkazu výdajů
podepsaného akreditovanou platební agenturou v souladu s čl. 102 odst. 1
písm. c) Komisi; b) nepřekročení celkové
částky příspěvku z EZFRV poskytnuté na jednotlivá opatření
na celou dobu trvání dotyčného programu; c) předání poslední výroční zprávy
o pokroku týkající se provádění programu rozvoje venkova Komisi. 4. Není-li některý z požadavků stanovených v odstavci 3
splněn, informuje Komise co nejrychleji akreditovanou platební agenturu
nebo koordinační subjekt, byl-li určen. Jestliže některý
z požadavků stanovených v odstavci 3 písm. a) nebo c)
nebyl splněn, je výkaz výdajů nepřípustný. 5. Aniž je
dotčen článek 39 a prováděcí akty uvedené v článcích 53 a
54, provede Komise průběžnou platbu do 45 dnů od registrace
výkazu výdajů, který splňuje podmínky uvedené v odstavci 3 tohoto
článku. 6. Akreditované platební agentury vyhotoví a předávají Komisi
přímo nebo prostřednictvím koordinačního subjektu, pokud byl
určen, výkazy průběžných výdajů na programy rozvoje venkova
v obdobích stanovených Komisí prostřednictvím prováděcích aktů
přijatých v souladu s přezkumným postupem podle čl. 112 odst. 3. Tyto výkazy výdajů zahrnují výdaje, jež
akreditovaným platebním agenturám vznikly během každého dotyčného
období. Avšak v případech, kdy výdaje uvedené
v čl. 55 odst. 7 nařízení (EU) č. zastřešující nařízení/xxx
nemohou být vykázány Komisi v daném období, neboť Komise dosud neschválila
změnu programu, je lze vykázat v následných obdobích. Výkazy
průběžných výdajů týkající se výdajů vzniklých od 16.
října jsou financovány z rozpočtu na následující rok. 7. Použije se článek 74 nařízení (EU) č. zastřešující
nařízení/xxx. Článek 36
Platba konečného
zůstatku a uzavření programu 1. Platbu konečného zůstatku provádí Komise podle dostupnosti
rozpočtových prostředků po doručení poslední výroční
zprávy o pokroku týkající se provádění programu rozvoje venkova na
základě platného finančního plánu, roční účetní
závěrky za poslední rozpočtový rok provádění daného programu
rozvoje venkova a odpovídajícího rozhodnutí o schválení účetní
závěrky. Tato účetní závěrka se předkládá Komisi
nejpozději šest měsíců po konečném datu způsobilosti
výdajů uvedeném v čl. 55 odst. 2 nařízení (EU) č. xxx/xxx
[zastřešující nařízení] a týká se výdajů vzniklých platební
agentuře do posledního data způsobilosti výdajů. 2. Konečný zůstatek se převede nejpozději šest
měsíců poté, co Komise považuje informace a doklady uvedené v
odstavci 1 tohoto článku za přijatelné, a poté, co byla schválena
poslední roční účetní závěrka. Částky, které zůstanou
přiděleny po platbě konečného zůstatku, Komise zruší
nejpozději ve lhůtě šesti měsíců, aniž je dotčen
čl. 37 odst. 5. 3. Není-li
ve lhůtě stanovené v odstavci 1 Komisi předána poslední
výroční zpráva o pokroku a doklady nezbytné ke schválení účetní
závěrky za poslední rok provádění programu, dojde k automatickému
zrušení zůstatku v souladu s článkem 37. Článek 37
Automatické zrušení
závazků u programů rozvoje venkova 1. Komise automaticky zruší každou část rozpočtového závazku na
program rozvoje venkova, která nebyla použita na předběžné
financování nebo na průběžné platby nebo u níž nebyl Komisi
předložen výkaz výdajů splňující požadavky stanovené v
čl. 35 odst. 3, pokud jde o výdaje vzniklé do 31. prosince druhého
roku následujícího po roce, kdy byl učiněn rozpočtový závazek. 2. Každá
část rozpočtových závazků stále otevřených k poslednímu
datu způsobilosti výdajů podle čl. 55 odst. 2 nařízení (EU)
č. xxx/xxx [zastřešující nařízení], která nebyla uvedena ve
výkazu výdajů nejpozději šest měsíců po tomto datu, se
automaticky zruší. 3. V případě soudního řízení nebo řízení o správním
opravném prostředku s odkladným účinkem se přeruší lhůta
pro automatické zrušení závazku uvedená v odstavci 1 nebo 2 po dobu uvedeného
řízení pro částku odpovídající dotyčným operacím za
předpokladu, že Komise obdrží od členského státu nejpozději dne
31. prosince roku N + 2 odůvodněné informace. 4. Do výpočtu automaticky
rušených závazků se nezahrnuje: a) ta část rozpočtových
závazků, která byla uvedena ve výkazu výdajů, ale jejíž úhrada byla
ke dni 31. prosince roku N + 2 Komisí snížena nebo pozastavena; b) ta část rozpočtových
závazků, která nemohla být vyplacena platební agenturou z důvodu
vyšší moci, což vážně ovlivnilo provádění programu rozvoje venkova.
Vnitrostátní orgány, které se odvolávají na vyšší moc, musí prokázat její
přímé následky na provádění celého programu nebo jeho části. V případě částky vykazované do
konce předcházejícího roku zašlou členské státy do 31. ledna Komisi
informace o výjimkách uvedených v prvním pododstavci. 5. Komise včas uvědomí členský stát, jestliže hrozí
automatické zrušení závazku. Komise uvědomí členský stát o
částce automaticky zrušeného závazku na základě informací, jež má k
dispozici. Členský stát má ode dne obdržení této informace dva měsíce
na vyjádření souhlasu s dotyčnou částkou nebo na předložení
připomínek. Komise provede automatické zrušení závazku nejpozději
devět měsíců po uplynutí poslední lhůty vyplývající z
použití odstavců 1 až 3. 6. V
případě automatického zrušení závazku se příspěvek EZFRV na
dotyčný program rozvoje venkova pro daný rok snižuje o částku
automaticky zrušeného závazku. Členský stát vypracuje revidovaný
finanční plán s rozložením částky snížení podpory mezi opatření
a předloží jej Komisi ke schválení. Pokud tak neučiní, sníží Komise
poměrně částky přidělené na každé opatření. Oddíl 4
Financování ceny za inovativní, místní spolupráci Článek 38
Rozpočtové závazky Rozhodnutí Komise o přijetí seznamu
projektů, jimž se uděluje cena za inovativní místní spolupráci,
uvedených v čl. 58 odst. 4 nařízení (EU) č. rozvoj venkova/xxx
představuje finanční rozhodnutí ve smyslu čl. [75 odst. 2]
nařízení (EU) č. finanční nařízení/xxx. Po přijetí rozhodnutí uvedeného v prvním
pododstavci přidělí Komise rozpočtový závazek podle
členského státu na celkovou částku cen vyčleněných na projekty
v dotyčném členském státě v rámci limitu uvedeného v čl. 51
odst. 2 nařízení (EU) č. rozvoj venkova/xxx. Článek 39
Platby členským
státům 1. V rámci průběžných
plateb podle článku 35 provádí Komise platby s cílem uhradit výdaje
vzniklé akreditovaným platebním agenturám při udělování cen uvedených
v tomto oddíle v rámci limitů dostupných rozpočtových závazků
pro dotyčný členský stát. 2. Každá platba podléhá
předání výkazu výdajů podepsaného akreditovanou platební agenturou v
souladu s čl. 102 odst. 1 písm. c) Komisi. 3. Akreditované platební
agentury vyhotoví a předávají Komisi přímo nebo prostřednictvím
koordinačního subjektu, pokud byl určen, výkazy výdajů na cenu
za inovativní místní spolupráci v obdobích stanovených Komisí prostřednictvím
prováděcích aktů přijatých v souladu s přezkumným postupem
podle čl. 112 odst. 3. Tyto výkazy výdajů zahrnují výdaje vzniklé
akreditovaným platebním agenturám během každého dotyčného období. Článek 40
Automatické zrušení
závazků u ceny za inovativní, místní spolupráci Komise automaticky zruší částky uvedené v
čl. 38 druhém pododstavci, které nebyly použity na úhradu členským
státům, jak je stanoveno v článku 39, nebo u nichž nebyl v
souvislosti s výdaji vzniklými do 31. prosince druhého roku následujícího po
roce, kdy byl učiněn rozpočtový závazek, Komisi předložen
výkaz výdajů splňující podmínky stanovené v uvedeném článku. Obdobně se použije čl. 37 odst. 3, 4
a 5. Kapitola III
Společná ustanovení Článek 41
Zemědělský
rozpočtový rok Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení
týkající se výkazů výdajů a příjmů v souvislosti s
veřejnou intervencí stanovená Komisí podle čl. 48 odst. 7 písm. a),
vztahuje se zemědělský rozpočtový rok na výdaje vyplacené a
příjmy obdržené a zaúčtované do účetnictví rozpočtu EZZF a
EZFRV platebními agenturami, pokud jde o rozpočtový rok „N“
počínající 16. října roku „N–1“ a končící 15. října roku
„N“. Článek 42
Dodržování platebních
lhůt 1. Pokud právní předpisy Unie stanoví
platební lhůty, má platba provedená platebními agenturami
příjemcům před nejbližším možným termínem pro platby a po
nejzazším možném termínu pro platby za následek nepřípustnost plateb pro
financování Unií, s výjimkou případů, podmínek a omezení stanovených
s ohledem na zásadu proporcionality. Aby byl finanční dopad
přiměřený zpoždění, které je při platbě
zjištěno, zmocňuje se Komise k přijímání aktů v
přenesené pravomoci v souladu s článkem 111, pokud jde o pravidla pro
snížení plateb v případě nedodržení platební lhůty. 2. Nedodrží-li členské
státy nejzazší možný termín pro platby, zaplatí příjemcům úrok z
prodlení, a to za podpory vnitrostátního rozpočtu. Článek 43
Snížení a pozastavení
měsíčních a průběžných plateb 1. Dojde-li Komise na
základě výkazů výdajů nebo informací uvedených v článku 102
k závěru, že výdaje byly uskutečněny subjekty, jež nejsou
akreditovanými platebními agenturami, že platební lhůty nebo finanční
stropy stanovené právními předpisy Unie nebyly dodrženy nebo že výdaje
jinak nebyly uskutečněny v souladu s pravidly Unie, může poté,
co členskému státu umožnila předložit připomínky, na
základě rozhodnutí o měsíčních platbách uvedeného v čl. 18
odst. 3 nebo v rámci průběžných plateb uvedených v článku 35
dotyčnému členskému státu snížit nebo pozastavit měsíční
nebo průběžné platby. Pokud výkazy výdajů nebo informace uvedené v
článku 102 neumožní Komisi zjistit, že výdaje byly uskutečněny v
souladu s pravidly Unie, požádá dotyčný členský stát o poskytnutí
doplňujících informací a předložení připomínek ve lhůtě,
která nesmí být kratší než 30 dnů. Neodpoví-li členský stát na žádost
Komise ve stanovené lhůtě nebo není-li odpověď považována
za dostačující nebo prokazuje, že výdaje nebyly uskutečněny v
souladu s pravidly Unie, může Komise na základě rozhodnutí o měsíčních
platbách uvedeného v čl. 18 odst. 3 nebo v rámci průběžných
plateb uvedených v článku 35 dotyčnému členskému státu snížit
nebo pozastavit měsíční nebo průběžné platby. 2. Komise může
prostřednictvím prováděcích aktů členskému státu snížit
nebo pozastavit měsíční nebo průběžné platby, jsou-li
splněny všechny tyto podmínky: a) jedna nebo více základních součástí
daného vnitrostátního kontrolního systému neexistuje nebo není účinná z
důvodu závažnosti nebo přetrvávání zjištěných nedostatků
nebo neoprávněné platby nejsou získávány zpět s nezbytnou pečlivostí; b) nedostatky uvedené v písmeně a) jsou
trvalé povahy a byly důvodem pro nejméně dva prováděcí akty
podle článku 54 o vyloučení výdajů daného členského státu z
financování Unií, a c) Komise došla k závěru, že daný
členský stát není schopen provést nezbytná opatření k bezodkladné
nápravě situace. Prováděcí akty stanovené v prvním pododstavci
se přijímají v souladu s poradním postupem podle čl. 112 odst.
2. Snížení nebo pozastavení se uplatňují na
příslušné výdaje uskutečněné platební agenturou, pokud
nedostatky trvají po dobu určenou prováděcími akty uvedenými v prvním
pododstavci, jež nepřekročí dvanáct měsíců, jež však
může být prodloužena na další období nepřekračující dvanáct
měsíců, pokud jsou plněny podmínky pro snížení nebo pozastavení.
Nejsou-li podmínky plněny, toto období skončí. Před přijetím prováděcích aktů
uvedených v prvním pododstavci Komise o tomto záměru informuje
dotyčný členský stát a požádá jej, aby reagoval ve lhůtě,
která nesmí být kratší než 30 dnů. Rozhodnutí o měsíčních platbách
uvedených v čl. 18 odst. 3 nebo o průběžných platbách uvedených
v článku 35 zohlední prováděcí akty přijaté podle tohoto
odstavce. 3. Snížení a pozastavení podle
tohoto článku se použijí v souladu se zásadou proporcionality a nedotýkají
se prováděcích aktů uvedených v článcích 53 a 54. 4. Snížením a pozastavením
plateb podle tohoto článku nejsou dotčeny články 17, 20 a 21
nařízení (EU) č. zastřešující nařízení/xxx. Pozastavení plateb uvedená v článcích 17 a 20
nařízení (EU) č. zastřešující nařízení/xxx se použijí podle
postupu stanoveného v odstavci 2 tohoto článku. Článek 44
Pozastavení plateb v
případě pozdního oznámení Pokud právní předpisy v odvětví
zemědělství vyžadují, aby členské státy v konkrétním období
předložily informace o počtu provedených kontrol a o jejich výsledku,
a členské státy toto období překročí, může Komise
pozastavit měsíční platby uvedené v článku 18 nebo
průběžné platby uvedené v článku 35, pro které nebyly
příslušné statistické informace zaslány včas. Článek 45
Přidělování
účelově vázaných příjmů 1. Ve smyslu článku [18]
nařízení (EU) č. finanční nařízení/xxx se považují za
účelově vázané příjmy: a) částky, které musí být podle
článku 42, článku 53, pokud jde o výdaje v rámci EZZF, článku 54
a 56 včetně souvisejících úroků převedeny do rozpočtu
Unie; b) částky vybrané nebo získané
zpět podle části II hlavy I kapitoly III nařízení Evropského
parlamentu a Rady (EU) č. jednotná společná organizace trhů/xxx[38]; c) částky vybrané v důsledku
sankcí v souladu se zvláštními pravidly stanovenými v právních předpisech
v odvětví zemědělství, pokud tyto právní předpisy
výslovně nestanoví, že členské státy si mohou tyto částky
ponechat; d) částky odpovídající sankcím
uplatněným v souladu s pravidly o podmíněnosti stanovenými v
hlavě VI kapitole II, pokud jde o výdaje v rámci EZZF; e) jakékoli jistoty, kauce nebo záruky
poskytnuté na základě právních předpisů Unie přijatých v
rámci společné zemědělské politiky s výjimkou rozvoje venkova,
které propadly. Propadlé jistoty složené při vydávání vývozních nebo
dovozních licencí nebo v rámci nabídkového řízení, jehož jediným
účelem je zajistit, aby uchazeči předkládali vážné nabídky, si
však ponechají členské státy. 2. Částky
uvedené v odstavci 1 se převádějí do rozpočtu Unie a v
případě opětovného použití se použijí výhradně na
financování výdajů z EZZF nebo EZFRV. 3. Toto nařízení se použije
obdobně na účelově vázané příjmy uvedené v odstavci 1. 4. Pokud
jde o EZZF, použijí se články [150 a 151] nařízení (EU) č.
finanční nařízení/xxx obdobně na zaúčtování
účelově vázaných příjmů uvedených v tomto
nařízení. Článek 46
Vedení oddělených
účtů Každá platební agentura vede oddělené
účty pro prostředky zanesené do rozpočtu Unie pro EZZF a EZFRV. Článek 47
Financování informačních
opatření 1. Cílem poskytování informací
financovaného podle čl. 6 písm. e) je zejména pomoci vysvětlovat,
provádět a rozvíjet společnou zemědělskou politiku a
zvyšovat informovanost veřejnosti o obsahu a cílech této politiky,
prostřednictvím informačních kampaní obnovovat důvěru
spotřebitelů po krizích, informovat zemědělce a ostatní
subjekty činné ve venkovských oblastech, podporovat evropský model
zemědělství a objasňovat ho občanům. Účelem je podávat vnitřně soudržné,
objektivní a úplné informace v rámci Unie i mimo ni, aby byl poskytnut celkový
obraz této politiky. 2. Opatření uvedená v
odstavci 1 mohou být: a) roční pracovní programy nebo jiná
konkrétní opatření předložená třetími stranami; b) činnosti prováděné z
podnětu Komise. Jsou vyloučena opatření, která vyžadují
právní předpisy, nebo opatření, která již jsou financována v rámci
jiného opatření Unie. Komisi mohou při provádění činností
uvedených v písmeně b) napomáhat externí odborníci. Vztahují-li se opatření uvedená v prvním
pododstavci na obecné cíle tohoto nařízení, přispějí rovněž
ke komunikační činnosti ohledně politických priorit Unie. 3. Komise každý rok do 31.
října zveřejní výzvu k předkládání návrhů, které
splňují podmínky stanovené v nařízení (EU) č. finanční
nařízení/xxx. 4. Výboru uvedenému v čl.
112 odst. 1 se oznamují opatření stanovená a přijatá podle tohoto
článku. 5. Komise předloží každé
dva roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto
článku. Článek 48
Pravomoci Komise 1. S cílem zohlednit
příjmy, které platební agentury vybírají pro rozpočet Unie při
platbách prováděných na základě výkazů výdajů
předkládaných členskými státy, se Komise zmocňuje k
přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem
111, pokud jde o podmínky, za nichž mají být vyrovnány některé druhy
výdajů a příjmů v rámci EZZF a EZFRV. 2. Aby byla zajištěna
řádná správa rozpočtových prostředků zanesených do
rozpočtu Unie pro EZZF a EZFRV, zmocňuje se Komise k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 111, které
stanoví pravidla týkající se oceňování operací v souvislosti s
veřejnou intervencí a opatření přijímaná v případě
ztráty nebo zkažení produktů v rámci veřejné intervence a určí
financované částky. 3. Aby bylo
umožněno spravedlivé rozdělování dostupných rozpočtových
prostředků mezi členské státy, nebyl-li do začátku
rozpočtového roku přijat rozpočet Unie nebo
překročí-li celková částka předběžných závazků
hranici stanovenou v čl. [150 odst. 3] nařízení (EU)
č. finanční nařízení/xxx, zmocňuje se Komise k
přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem
111 tohoto nařízení, pokud jde ustanovení týkající se metody pro závazky a
výplatu částek. 4. Pro ověření
soudržnosti údajů sdělených členskými státy a týkajících se
výdajů nebo jiných informací stanovených tímto nařízením a pro
zajištění dodržování oznamovací povinnosti, jak ji stanoví článek
102, se Komise zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 111, pokud jde o podmínky pro snížení nebo
pozastavení plateb členským státům s ohledem na výdaje v rámci EZZF a
EZFRV. 5. Aby se zajistilo dodržování
zásady proporcionality při použití článku 44, zmocňuje se Komise
k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem
111 týkajících se pravidel pro: a) seznam opatření, která spadají pod
článek 44; b) sazby a období pozastavení plateb podle
uvedeného článku; c) podmínky pro ukončení pozastavení. 6. Komise
může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit další
pravidla týkající se povinnosti stanovené v článku 46 a rovněž
zvláštní podmínky vztahující se na informace, které se zanášejí do
účtů vedených platebními agenturami. Tyto prováděcí akty se
přijímají v souladu s přezkumným postupem podle
čl. 112 odst. 3. 7. Komise
může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout
pravidla týkající se: a) pravidel pro financování a
účetnictví intervenčních opatření ve formě veřejného
skladování, jakož i pro další výdaje financované z EZZF a EZFRV; b) podmínek upravujících provádění
automatického rušení závazků; c) pravidel pro vyplácení úroků z
prodlení příjemcům členskými státy, jak je uvedeno v čl. 42
odst. 2. Prováděcí akty stanovené v prvním pododstavci
se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 112
odst. 3. Kapitola IV
Schvalování účetní závěrky Oddíl I
Obecná ustanovení Článek 49
Kontroly na místě
prováděné Komisí 1. Aniž jsou
dotčeny kontroly prováděné členskými státy na základě
vnitrostátních právních a správních předpisů, článku 287 Smlouvy
anebo jakákoli kontrola zorganizovaná na základě článku 322 Smlouvy
nebo založená na nařízení Rady (ES) č. 2185/96[39], může Komise v
členských státech organizovat kontroly na místě s cílem
ověřovat zejména: a) zda je správní praxe v souladu s pravidly
Unie; b) zda jsou k dispozici požadované podklady
a zda jsou v souladu s operacemi financovanými z EZZF nebo EZFRV; c) podmínky, za kterých jsou operace
financované z EZZF nebo EZFRV prováděny a kontrolovány. Osoby pověřené Komisí prováděním
kontrol na místě nebo zástupci Komise působící v rámci pravomocí,
které jim jsou svěřeny, mají přístup k účetnictví a všem
dalším dokladům, jež souvisejí s výdaji financovanými z EZZF nebo EZFRV,
včetně dokladů a jejich popisných informací vytvořených
nebo obdržených a uchovávaných v elektronické podobě. Pravomocemi provádět kontroly na místě
není dotčeno uplatňování vnitrostátních právních předpisů,
jež vyhrazují některé úkony činitelům vnitrostátními
předpisy zvlášť určeným. Aniž jsou dotčena zvláštní
ustanovení nařízení (ES) č. 1073/1999[40] a (ES) č. 2185/96,
neúčastní se osoby pověřené Komisí mimo jiné domovních prohlídek
ani úředních výslechů osob podle právních předpisů
dotyčného členského státu. Mají však
přístup k takto získaným informacím. 2. Komise s
dostatečným předstihem ohlásí kontrolu na místě členskému
státu, u něhož nebo na jehož území má být provedena. Zástupci
dotyčného členského státu se mohou této kontroly zúčastnit. Na žádost Komise a se souhlasem členského
státu provádějí příslušné orgány tohoto členského státu
dodatečné kontroly nebo šetření týkající se operací uvedených v tomto
nařízení. Zástupci Komise nebo osoby pověřené Komisí se jich
mohou zúčastnit. K účinnějšímu provádění kontrol
může Komise se souhlasem dotyčných členských států požádat
o účast orgánů těchto členských států na určitých
kontrolách nebo šetřeních. Článek 50
Přístup k informacím 1. Členské
státy poskytují Komisi veškeré informace nezbytné k řádnému fungování EZZF
a EZFRV a přijímají veškerá vhodná opatření usnadňující
kontroly, které Komise považuje za užitečné v rámci řízení
financování Unií, včetně kontrol na místě. 2. Členské
státy sdělí Komisi na její žádost právní a správní předpisy, které
přijaly k provedení aktů Unie týkajících se společné
zemědělské politiky, pokud tyto akty mají finanční důsledky
pro EZZF nebo EZFRV. 3. Členské
státy poskytují Komisi veškeré informace o zjištěných nesrovnalostech a
případech podezření na podvod a o krocích podniknutých za účelem
zpětného získání neoprávněných plateb v souvislosti s těmito
nesrovnalostmi a podvody podle oddílu III této kapitoly. Článek 51
Přístup
k dokumentům Akreditované platební agentury
shromažďují podklady k provedeným platbám a doklady týkající se
provádění správních a fyzických kontrol předepsaných právními
předpisy Unie a poskytují tyto doklady a údaje Komisi. Uchovává-li tyto doklady orgán, který jedná v
přenesené pravomoci akreditované platební agentury a který je
pověřen schvalováním výdajů, předává tento orgán
akreditované platební agentuře zprávy o počtu provedených kontrol,
jejich obsahu a opatřeních přijatých na základě jejich
výsledků. Článek 52
Prováděcí pravomoci Komise může prostřednictvím
prováděcích aktů stanovit pravidla týkající se: a) zvláštních povinností, které musí
členské státy dodržet v souvislosti s kontrolami stanovenými v této
kapitole; b) povinnosti spolupracovat, kterou
musí členské státy dodržet při provádění článků 49 a
50; c) podrobností ohledně oznamovací
povinnosti uvedené v čl. 50 odst. 3. Prováděcí akty stanovené v prvním
pododstavci se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle
čl. 112 odst. 3. Oddíl II
Schvalování Článek 53
Schvalování účetní
závěrky 1. Před
30. dubnem roku následujícího po daném rozpočtovém roce a na základě
informací předaných v souladu s čl. 102 odst. 1 písm. c) Komise
prostřednictvím prováděcích aktů rozhodne o schválení
účetních závěrek akreditovaných platebních agentur. Tyto
prováděcí akty se přijímají v souladu s poradním postupem podle
čl. 112 odst. 2. 2. Rozhodnutí
o schválení účetní závěrky uvedené v odstavci 1 se týká úplnosti,
přesnosti a věcné správnosti předložených ročních
účetních závěrek. Přijetím tohoto rozhodnutí není dotčeno
přijetí dalších rozhodnutí podle článku 54. Článek 54
Schvalování souladu 1. Pokud
Komise zjistí, že výdaje uvedené v čl. 4 odst. 1 a v článku 5 nebyly
uskutečněny v souladu s právními předpisy Unie, a v
případě EZFRV v souladu s platnými právními předpisy Unie a
vnitrostátními právními předpisy podle článku 77 nařízení (EU)
č. zastřešující nařízení/xxx, rozhodne prostřednictvím
prováděcích aktů, které částky mají být vyloučeny z
financování Unií. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s
poradním postupem podle čl. 112 odst. 2. 2. Komise
posuzuje částky, které mají být vyloučeny z financování, s ohledem na
závažnost zjištěného nesouladu. Komise bere v úvahu povahu a závažnost
porušení pravidel a finanční újmu, kterou Unie utrpěla. 3. Před
schválením rozhodnutí o zamítnutí financování oznámí Komise písemně
výsledky kontrol a dotyčný členský stát písemně oznámí svou
odpověď; poté se obě strany pokusí dosáhnout dohody o
opatřeních, která mají být přijata. Není-li dosaženo dohody, může členský
stát ve lhůtě čtyř měsíců požádat o zahájení
řízení, jehož účelem je smíření stanovisek obou stran. Výsledky
řízení budou předmětem zprávy zaslané Komisi, která ji před
vydáním rozhodnutí o zamítnutí financování posoudí. 4. Financování nelze zamítnout
ve vztahu: a) k výdajům uvedeným v čl. 4 odst. 1 vzniklým více než 24
měsíců předtím, než Komise dotyčnému členskému státu
písemně oznámí výsledky kontrol; b) k výdajům na víceletá opatření,
jež spadají do oblasti působnosti čl. 4 odst. 1 nebo programů
uvedených v článku 5, u kterých poslední povinnost pro příjemce
vznikla více než 24 měsíců předtím, než Komise dotyčnému
členskému státu písemně oznámí výsledky kontrol; c) k výdajům na opatření obsažená v programech uvedených v
článku 5 jiných než uvedených v písmenu b) tohoto odstavce, pro které
platební agentura provedla platbu nebo případně poslední platbu více
než 24 měsíců předtím, než Komise dotyčnému členskému
státu písemně oznámí výsledky kontrol. 5. Ustanovení odstavce 4 se
nepoužije v případě: a) nesrovnalostí uvedených v oddíle III této
kapitoly; b) vnitrostátních podpor nebo porušení
pravidel, v jejichž důsledku bylo zahájeno řízení stanovené v
článku 108 nebo 258 Smlouvy; c) porušení povinností členských států podle hlavy V kapitoly
III tohoto nařízení, pokud Komise písemně oznámí členskému státu
výsledky kontrol do 12 měsíců po obdržení zprávy členského státu
o výsledcích kontrol dotčených výdajů. Článek 55
Prováděcí pravomoci Komise prostřednictvím prováděcích
aktů stanoví prováděcí pravidla týkající se: a) schvalování účetní závěrky
podle článku 53, pokud jde o opatření přijímaná v souvislosti s
přijetím rozhodnutí a jeho provádění, včetně výměny
informací mezi Komisí a členskými státy a platných lhůt; b) schvalování souladu podle
článku 54, pokud jde o opatření přijímaná v souvislosti s
přijetím rozhodnutí a jeho provádění, včetně výměny
informací mezi Komisí a členskými státy a platných lhůt, jakož i
smírčího řízení stanoveného v uvedeném článku, včetně
zřízení, povinností, složení a pracovního režimu smírčího subjektu. Prováděcí akty stanovené v prvním
pododstavci se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle
čl. 112 odst. 3. Oddíl III
Nesrovnalosti Článek 56
Společná ustanovení 1. V případě
neoprávněných plateb v důsledku nesrovnalosti nebo nedbalosti
požádají členské státy příjemce o zpětné získání těchto
plateb do jednoho roku od prvního zjištění této nesrovnalosti a
odpovídající částky zaznamenají do knihy dlužníků platební agentury. 2. Nedojde-li ke zpětnému získání plateb do čtyř let od
data žádosti o zpětné získání plateb, nebo do osmi let v
případě, že zpětné získání je vymáháno u vnitrostátních
soudů, nese finanční důsledky toho, že platby nebyly získány
zpět, dotyčný členský stát, aniž je dotčen požadavek, že
tento členský stát musí pokračovat ve zpětném získávání v souladu
s článkem 60. Je-li v rámci řízení o zpětném získání
plateb pravomocným správním nebo soudním aktem stanoveno, že nedošlo k
nesrovnalosti, vykáže dotyčný členský stát vůči EZZF a
EZFRV jako výdaj finanční zátěž, kterou nesl podle prvního
pododstavce. 3. V
řádně odůvodněných případech se členské státy
mohou rozhodnout ve zpětném získávání plateb nepokračovat. Toto
rozhodnutí může být přijato pouze v těchto případech: a) pokud je souhrn vynaložených a
odhadovaných nákladů na zpětné získání vyšší než částka, která
má být získána zpět, nebo b) pokud se
ukáže, že zpětné získání není možné z důvodu platební neschopnosti
dlužníka nebo osob právně odpovědných za nesrovnalost zjištěné a
uznané v souladu s vnitrostátním právem dotyčného členského státu. Je-li rozhodnutí podle
prvního pododstavce tohoto odstavce přijato předtím, než se na
dlužnou částku začala vztahovat pravidla uvedená v odstavci 2, nese
finanční důsledky toho, že částky nebyly získány zpět,
rozpočet Unie. 4. Členský stát zanese do roční účetní
závěrky, která má být předána Komisi v souladu s čl. 102 odst. 1
písm. c) bodem iv), částky, jež ponese podle odstavce 2 tohoto
článku. Komise ověří,
že k tomu došlo, a provede nezbytné úpravy při přijetí
prováděcího aktu podle čl. 53 odst. 1. 5. Komise
může prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnout, že
vyloučí z financování Unií částky připsané k tíži rozpočtu
Unie v těchto případech: a) pokud členský stát nedodržel lhůty uvedené v
odstavci 1; b) pokud má ta to, že rozhodnutí
nepokračovat ve zpětném získání částek přijaté
členským státem podle odstavce 3 není odůvodněné; c) pokud má za to, že nesrovnalost
nebo neexistence zpětně získaných částek jsou důsledkem
nesrovnalosti nebo nedbalosti, které lze přičíst správním
orgánům nebo jinému subjektu nebo úřadu členského státu. Prováděcí akty stanovené v prvním pododstavci
se přijímají v souladu s poradním postupem podle čl. 112 odst.
2. Před přijetím těchto prováděcích aktů se použije
postup stanovený v čl. 54 odst. 3. Článek 57
Zvláštní ustanovení pro EZZF Částky získané zpět v důsledku
nesrovnalosti nebo nedbalosti a související úroky se převádějí na
platební agentury, jež je zaúčtují jako účelově vázaný
příjem EZZF v měsíci, kdy byly skutečně inkasovány. Při převádění do rozpočtu
Unie podle prvního pododstavce si může členský stát ponechat
10 % odpovídajících částek jako paušální úhradu nákladů na
zpětné získávání, s výjimkou částek vztahujících se k nesrovnalostem
nebo nedbalostem, které lze přičíst správním orgánům nebo jinému
subjektu dotyčného členského státu. Článek 58
Zvláštní ustanovení pro EZFRV Členské státy provádějí
finanční opravy nesrovnalostí a nedbalostí zjištěných v operacích
nebo programech rozvoje venkova tak, že úplně nebo částečně
zruší dotyčné financování Unií. Členské státy vezmou v úvahu povahu a
závažnost zjištěných nesrovnalostí, jakož i úroveň finanční
ztráty pro EZFRV. Zrušené částky financování Unií v rámci
EZFRV a částky získané zpět, jakož i související úroky se
opětovně přidělí na dotyčný program. Zrušené nebo
zpětně získané finanční prostředky Unie však může
členský stát opětovně použít pouze na operaci stanovenou v témže
programu rozvoje venkova a za předpokladu, že tyto prostředky nejsou
opětovně přiděleny na operace, jež byly předmětem
finanční opravy. Po uzavření programu rozvoje venkova vrátí
členský stát částky získané zpět do rozpočtu Unie. Článek 59
Přenesené
pravomoci Pro zajištění
správného a účinného použití ustanovení o zpětném získávání
částek uvedeném v tomto oddíle se Komise zmocňuje k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 111, pokud jde o
zvláštní povinnosti, které musí členské státy dodržovat. HLAVA V
KONTROLNÍ SYSTÉMY A SANKCE Kapitola I
Obecná pravidla Článek 60
Ochrana finančních
zájmů Unie 1. Členské státy v rámci
společné zemědělské politiky přijmou veškeré právní a
správní předpisy a veškerá další opatření nezbytná k zajištění
účinné ochrany finančních zájmů Unie, a zejména: a) ke kontrole zákonnosti a správnosti
operací financovaných z EZZF a EZFRV; b) k zajištění účinné ochrany
před podvody, především pokud jde o oblasti s vyšší úrovní rizika,
přičemž tato ochrana musí mít odrazující účinek, a to s ohledem
na náklady a přínos i přiměřenost opatření; c) k předcházení nesrovnalostem a
podvodům, jejich zjišťování a nápravě; d) k ukládání sankcí, jež jsou účinné,
odrazující a přiměřené v souladu s právními předpisy Unie
nebo případně vnitrostátními právními předpisy, a dle
potřeby zahájení soudního řízení za tímto účelem; e) ke zpětnému získání
neoprávněných plateb a úroku a dle potřeby zahájení soudního
řízení za tímto účelem. 2. Členské státy zavedou
účinné řídící a kontrolní systémy, aby zajistily soulad s právními
předpisy, jež upravují režimy podpory Unie. 3. Členské státy informují
Komisi o ustanoveních a opatřeních přijatých podle odstavců 1 a
2. Veškeré podmínky, které členské státy stanoví
navíc k podmínkám stanoveným pravidly Unie pro získávání podpory financované z
EZZF nebo EZFRV, musí být ověřitelné. 4. Komise může
prostřednictvím prováděcích aktů přijmout pravidla
zaměřená na dosažení jednotného používání odstavců 1 a 2 tohoto
článku. Tyto prováděcí akty se přijímají v
souladu s přezkumným postupem podle čl. 112 odst. 3. Článek 61
Obecné zásady kontrol 1. Pokud není stanoveno jinak,
zahrnuje systém stanovený členskými státy v souladu s čl. 60 odst. 2
systematické správní kontroly všech žádostí o podporu a je doplněn o
kontroly na místě. 2. Pokud jde o kontroly na
místě, vybere odpovědný orgán z celkového souboru žadatelů
kontrolní vzorek, který se případně skládá z namátkové části a z
rizikové části, s cílem získat reprezentativní míru chybovosti rovněž
se zaměřením na největší chyby. 3. Odpovědný orgán
vypracuje z každé kontroly na místě zprávu. 4. Je-li to vhodné,
provádějí se všechny kontroly na místě stanovené v rámci pravidel
Unie pro zemědělské dotace a podporu pro rozvoj venkova zároveň. Článek 62
Doložka o obcházení Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení,
neposkytuje se žádná výhoda podle právních předpisů v odvětví
zemědělství fyzické nebo právnické osobě, o níž je zjištěno,
že podmínky nezbytné pro získání těchto výhod byly vytvořeny
uměle v rozporu s cíli uvedených právních předpisů. Článek 63
Slučitelnost režimů
podpory pro účely kontrol Pro účely uplatňování režimů
podpory v odvětví vína podle nařízení (EU) č. xxx/xxx [jednotná
společná organizace trhů] členské státy zajistí, aby správní a
kontrolní postupy uplatňované na tyto režimy byly slučitelné s
integrovaným systémem uvedeným v kapitole II této hlavy, pokud jde o tyto
prvky: a) počítačovou databázi; b) systémy identifikace
zemědělských pozemků; c) správní kontroly. Postupy umožňují společné fungování
nebo výměnu údajů s integrovaným systémem. Článek 64
Pravomoci Komise týkající se
kontrol 1. Aby se zajistilo správné a
účinné uplatňování kontrol a ověřování podmínek
způsobilosti účinným, soudržným a nediskriminačním
způsobem, který chrání finanční zájmy Unie, zmocňuje se Komise k
přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem
111, pokud jde o situace, kdy příjemci nebo jejich zástupci brání
provádění kontrol. 2. Komise prostřednictvím
prováděcích aktů přijme nezbytná pravidla s cílem dosáhnout
jednotného používání této kapitoly v Unii. Tato pravidla se mohou zejména
týkat: a) pravidel pro správní kontroly a kontroly
na místě, které provádějí členské státy, pokud jde o dodržování
povinností, závazků a kritérií způsobilosti plynoucích z použití
právních předpisů Unie; b) pravidel pro minimální úroveň
kontrol na místě nezbytných pro účinné řízení rizik, a
rovněž podmínek, za kterých členské musí počet těchto kontrol
zvýšit nebo snížit, pokud řídící a kontrolní systémy fungují správně
a míra chybovosti se nachází na přijatelné úrovni; c) pravidel a způsobů podávání
zpráv o provedených kontrolách a ověřování a jejich výsledcích; d) orgánů příslušných
k provádění kontrol souladu, jakož i obsahu, četnosti a fází
uvádění na trh, na něž se tyto kontroly použijí; e) pravidel zavádějících další
požadavky, pokud jde o celní režimy, zejména jak je stanoveno v nařízení
Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008[41], jestliže to z důvodu
řádné správy systému vyžadují konkrétní potřeby; f) pravidel pro zvláštní kontrolní
opatření a metody umožňující stanovit obsah tetrahydrokannabinolu,
pokud jde o konopí podle článku 38 nařízení (EU) č. xxx/xxx
[přímé platby]; g) systému kontrol schválených mezioborových
organizací, pokud jde o bavlnu podle článku 42 nařízení (EU) č.
xxx/xxx [přímé platby]; h) pravidel o měření ploch a
pravidel týkajících se kontrol a pravidel upravujících zvláštní finanční
postupy pro zlepšení kontrol, pokud jde o víno podle nařízení (EU) č.
jednotná společná organizace trhů/xxx; i) testů a metod používaných pro
stanovení způsobilosti produktů určených pro veřejnou
intervenci a soukromé skladování, jakož i používání nabídkových řízení pro
veřejnou intervenci a soukromé skladování. Prováděcí akty stanovené v prvním pododstavci
se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 112 odst.
3 nebo podle odpovídajícího článku nařízení (EU) č. xxx/xxx
[přímé platby], respektive nařízení (EU) č. xxx/xxx [rozvoj venkova]
nebo nařízení (EU) č. xxx/xxx [jednotná společná organizace
trhů]. Článek 65
Odnětí, snížení a
vyloučení z podpory 1. Zjistí-li se, že
příjemce nedodržuje kritéria způsobilosti nebo závazky týkající se
podmínek pro poskytování podpory, jak je stanoveno v právních předpisech v
odvětví zemědělství, odejme se podpora zcela nebo zčásti. 2. Stanoví-li to právo Unie,
uvalí členské státy rovněž sankce snížením nebo vyloučením z
platby nebo části platby, která byla nebo má být poskytnuta a u níž byla
splněna kritéria způsobilosti nebo závazky. Částka snížení podpory se odstupňuje
podle závažnosti, rozsahu, trvání a opakování zjištěného nesouladu a
může vést až k úplnému vyloučení z jednoho nebo více režimů
podpory nebo podpůrných opatření během jednoho nebo více
kalendářních roků. 3. Částky, na které se
vztahuje odnětí uvedené v odstavci 1 a sankce uvedené v odstavci 2, se
získají zpět v celkové výši. Článek 66
Pravomoci Komise týkající se
sankcí 1. K dosažení rovnováhy mezi
odrazujícím účinkem poplatků a sankcí ukládaných za nedodržení
povinností vyplývajících z použití právních předpisů v odvětví
zemědělství na jedné straně a pružným používáním systému na
straně druhé se Komise zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 111, pokud jde o pravidla a podmínky
týkající se: a) pozastavení práva účastnit se režimu
podpory, vyloučení a pozastavení platby nebo snížení míry podpor, plateb
nebo náhrad nebo jakýchkoli jiných sankcí, zejména v případě
nedodržení lhůt, nebo pokud produkt, velikost nebo množství není v souladu
se žádostí, pokud nedošlo k hodnocení režimu nebo oznámení informací či
pokud je nesprávné nebo nebylo oznámeno včas; b) snížení platby členským státům,
pokud jde o jejich zemědělské výdaje v případě, že nebyly
dodrženy lhůty stanovené pro navrácení příspěvku na platbu dávky
z přebytku, nebo pozastavení měsíčních plateb v
případě, že členské státy nezašlou informace Komisi nebo je
nezašlou včas, či pokud jsou informace nesprávné; c) další částky, dodatečných
poplatků nebo úrokové sazby, která se použije v případě podvodu,
nesrovnalosti, nepředložení důkazu o splnění povinnosti, nebo
pozdních prohlášení; d) podmínek pro skládání, uvolňování a
propadnutí jistot, jakož i sazby snížení použité na uvolnění jistot pro
náhrady, licence, nabídky, nabídky do nabídkového řízení nebo konkrétní
žádosti v případě, že povinnost, na kterou se tato jistota vztahuje,
nebyla částečně či zcela splněna; e) částek zpětně získaných
jako sankce, které si členské státy ponechají; f) vyloučení hospodářského
subjektu nebo žadatele z veřejné intervence a soukromého skladování, z
režimu žádostí o licence nebo z režimu celních kvót v případě podvodu
nebo předložení nesprávných informací; g) odnětí nebo pozastavení schválení
nebo uznání, zejména pokud hospodářský subjekt, organizace
producentů, sdružení organizací producentů, seskupení producentů
nebo mezioborová organizace nedodržuje či již nesplňuje požadované
podmínky, včetně oznamovací povinnosti; h) použití vhodných vnitrostátních sankcí
vůči hospodářským subjektům zapojeným do výroby nad rámec
kvót; i) zjevných chyb, vyšší moci nebo
mimořádných okolností. 2. Komise prostřednictvím
prováděcích aktů přijme: a) postupy a technická kritéria týkající se
opatření a sankcí uvedených v odstavci 1, je-li zjištěno nedodržení
povinností vyplývajících z použití příslušných právních
předpisů; b) pravidla a postupy pro zpětné
získávání neoprávněných plateb v důsledku použití příslušných
právních předpisů. Prováděcí akty stanovené v prvním pododstavci
se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 112 odst.
3 nebo podle odpovídajícího článku nařízení (EU) č. xxx/xxx
[přímé platby], respektive nařízení (EU) č. xxx/xxx [rozvoj
venkova] nebo nařízení (EU) č. xxx/xxx [jednotná společná
organizace trhů]. Článek 67
Jistoty 1. Pokud to stanoví právní
předpisy v odvětví zemědělství, požádají členské státy
o složení jistoty, která zaručí splnění povinnosti vyplývající z
právních předpisů v odvětví zemědělství. 2. S výjimkou případů
vyšší moci jistota zcela nebo částečně propadá, pokud se
konkrétní povinnost nesplní nebo pokud se splní pouze částečně. 3. Aby se při složení
jistoty zajistilo nediskriminační zacházení, rovnost a dodržování
proporcionality, zmocňuje se Komise k přijímání aktů v
přenesené pravomoci v souladu s článkem 111, pokud jde o pravidla
pro: a) výklad podmínek pro použití odstavců
1 a 2; b) odpovědnou stranu v
případě nesplnění povinnosti; c) zvláštní situace, kdy příslušný
orgán může upustit od požadavku na jistotu; d) podmínky týkající se skládané jistoty a ručitele; e) zvláštní podmínky týkající se jistoty
složené v rámci záloh; f) základní, vedlejší nebo podřízené
požadavky ve vztahu k jistotám, jakož i důsledky porušení těchto
požadavků. 4. Komise může
prostřednictvím prováděcích aktů přijmout pravidla týkající
se: a) formy jistoty, která má být složena, a
postupu pro skládání jistoty, pro její přijetí a nahrazení původní
jistoty; b) postupů pro uvolnění jistoty; c) oznámení, která mají provést členské
státy a Komise. Prováděcí akty stanovené v prvním pododstavci
se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 112 odst.
3 nebo podle odpovídajícího článku nařízení (EU) č. xxx/xxx
[přímé platby], respektive nařízení (EU) č. xxx/xxx [rozvoj
venkova] nebo nařízení (EU) č. xxx/xxx [jednotná společná organizace
trhů]. Kapitola II
Integrovaný administrativní a kontrolní systém Článek 68
Oblast působnosti 1. Každý členský stát
zavede a provozuje integrovaný administrativní a kontrolní systém
(dále jen „integrovaný systém“). 2. Integrovaný systém se použije
na režimy podpory uvedené v příloze I nařízení (EU) č. xxx/xxx
[přímé platby] a na podporu poskytovanou v souladu s čl. 22 odst. 1
písm. a) a b), články 29 až 32, 34 a 35 nařízení xxx/xxx [rozvoj
venkova] a případně čl. 28 odst. 1 písm. b) nařízení (EU)
zastřešující nařízení/xxx. Tato kapitola se však nepoužije na opatření
uvedená v čl. 29 odst. 9 nařízení (EU) č. xxx/xxx [rozvoj
venkova] ani na opatření podle čl. 22 odst. 1 písm. a) a b) uvedeného
nařízení, pokud jde o náklady na zavedení. 3. Integrovaný systém se také v
nezbytném rozsahu použije na kontrolu podmíněnosti, jak je stanoveno v
hlavě VI. Článek 69
Prvky integrovaného systému 1. Integrovaný systém zahrnuje
tyto prvky: a) počítačovou databázi; b) systém identifikace
zemědělských pozemků; c) systém identifikace a evidence
platebních nároků; d) žádosti o podporu; e) integrovaný kontrolní systém; f) jednotný systém pro zaznamenávání
identity každého příjemce podpory uvedené v čl. 68 odst. 2, který
předloží žádost o podporu nebo žádost o platbu. 2. Integrovaný systém zahrnuje
případně systém pro identifikaci a evidenci zvířat
zavedený v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 1760/2000[42]
a nařízením Rady (ES) č. 21/2004[43]. 3. Aniž je dotčena
odpovědnost členských států za zavedení a používání
integrovaného systému, může Komise využít služeb specializovaných
subjektů nebo osob, aby usnadnila zavedení, sledování a využívání
integrovaného systému, zejména s cílem poskytnout na požádání technické
rady příslušným orgánům členských států. Článek 70
Počítačová databáze 1. Do počítačové
databáze se pro každého příjemce podpory uvedené v čl. 68 odst. 2
zaznamenávají údaje získané ze žádostí o podporu a ze žádostí o platbu. Tato databáze zejména umožní přístup
prostřednictvím příslušného orgánu členského státu k údajům
za kalendářní nebo hospodářské roky od roku 2000. Rovněž
umožní přímý a bezprostřední přístup k údajům za
alespoň pět předchozích po sobě následujících
kalendářních roků. 2. Členské státy mohou
vytvářet decentralizované databáze pod podmínkou, že tyto databáze, jakož
i administrativní postupy pro evidenci a zpřístupňování
údajů budou upraveny stejně pro celé území členského státu
a budou vzájemně slučitelné, aby bylo možné provádět
křížové kontroly. Článek 71
Systém identifikace
zemědělských pozemků Systém identifikace zemědělských
pozemků je vytvořen na základě map a dokumentů
evidence pozemků nebo dalších kartografických údajů. Využívá se
postupů počítačového zeměpisného informačního systému
zahrnujících letecké nebo družicové snímky se stejnými standardy, které
zaručují přesnost rovnající se alespoň přesnosti
kartografie v měřítku 1:5 000. Článek 72
Systém identifikace
a evidence platebních nároků 1. Systém identifikace a
evidence platebních nároků umožňuje ověřování nároků a
křížové kontroly s žádostmi o podporu a systémem identifikace
zemědělských pozemků. 2. Systém uvedený v odstavci 1
musí prostřednictvím příslušného orgánu členského státu umožnit
přímý a bezprostřední přístup k údajům
přinejmenším za poslední čtyři po sobě následující
kalendářní roky. Článek 73
Žádosti o podporu a žádosti o
platbu 1. Příjemce podpory uvedené
v čl. 68 odst. 2 předkládá každý rok žádost o přímé platby pro
příslušnou plochu, resp. žádost o platbu pro příslušná opatření
pro rozvoj venkova týkající se zvířat, ve které případně uvede: a) všechny zemědělské pozemky
zemědělského podniku a nezemědělské plochy, pro které je
požadována podpora podle čl. 68 odst. 2; b) platební nároky ohlášené k aktivaci; c) veškeré další informace stanovené v tomto
nařízení nebo vyžadované pro účely provádění příslušných
právních předpisů v odvětví zemědělství nebo
vyžadované dotyčným členským státem. Pokud jde o platby na plochu, určí každý
členský stát minimální rozlohu zemědělských pozemků, které
mohou být předmětem žádosti. Minimální rozloha však nesmí
překročit 0,3 ha. Odchylně od prvního pododstavce písm. a)
mohou členské státy rozhodnout, že zemědělec, který nepožádá o
přímou platbu na plochu, nemusí ohlásit své zemědělské pozemky v
případě, kdy celková rozloha nepřekročí jeden hektar.
Zemědělec však ve své žádosti uvede, že disponuje
zemědělskými pozemky, a na žádost příslušných orgánů uvede
jejich polohu. 2. Členské státy poskytnou,
mimo jiné elektronickou cestou, předem stanovené tiskopisy na základě
ploch určených v předcházejícím roce, jakož i grafické dokumenty
uvádějící polohu těchto ploch. Členský stát může
rozhodnout, že žádost o podporu má obsahovat pouze změny ve vztahu
k žádosti o podporu podané v předcházejícím roce. Pokud
však jde o režim pro malé zemědělce uvedený v hlavě V
nařízení (EU) č. přímé platby/xxx, poskytuje se tato možnost
všem dotyčným zemědělcům. 3. Členský stát může
rozhodnout, že jednotná žádost o podporu zahrnuje několik režimů
podpor nebo všechny režimy podpor a opatření uvedené v článku
68, nebo jiné režimy podpor a opatření. Článek 74
Systém identifikace
příjemců Jednotný systém pro záznam totožnosti každého
příjemce podpory uvedené v čl. 68 odst. 2 zaručí, aby všechny
žádosti o podporu a žádosti o platbu podané jedním příjemcem mohly být
jako takové identifikovány. Článek 75
Ověřování podmínek
způsobilosti a snížení 1. V souladu s článkem 61
členské státy prostřednictvím platebních agentur nebo jimi
pověřených subjektů provádějí správní kontroly žádostí o
podporu s cílem ověřit podmínky způsobilosti pro podporu. Tyto
kontroly doplňují kontroly na místě. 2. Pro účely kontrol na
místě vypracují členské státy plán výběru zemědělských
podniků a/nebo příjemců. 3. Členské státy mohou pro
provádění kontroly zemědělských pozemků na místě
využívat techniky dálkového průzkumu Země a globální družicový
navigační systém (GNSS). 4. V případě
nedodržení podmínek způsobilosti se použije článek 65. Článek 76
Platby příjemcům 1. Platby v rámci režimů
podpory a opatření uvedených v čl. 68 odst. 2 se provádějí v období
od 1. prosince do 30. června následujícího kalendářního roku. Platby se v tomto období provádějí až ve dvou
splátkách. Členské státy však mohou do 1. prosince,
avšak ne před 16. říjnem, vyplácet zálohy až do výše 50 %, pokud jde
o přímé platby, a 75 % na podporu poskytnutou v rámci rozvoje venkova
podle čl. 68 odst. 2. 2. Platby uvedené v odstavci 1
se neprovedou, dokud nebude dokončeno ověření podmínek
způsobilosti, které podle článku 75 provádějí členské
státy. Článek 77
Přenesené pravomoci 1. Aby se zajistilo
provádění integrovaného systému stanoveného v této kapitole účinným,
soudržným a nediskriminačním způsobem, který chrání finanční
zájmy Unie, zmocňuje se Komise k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 111, pokud jde o: a) konkrétní definice potřebné pro
harmonizované provádění integrovaného systému; b) pravidla týkající se dalších
opatření přijímaných členskými státy v zájmu řádného
uplatňování této kapitoly a zároveň úpravu týkající se vzájemné
pomoci potřebné mezi členskými státy. 2. Aby se zajistilo správné
rozdělování finančních prostředků vyplývajících ze žádostí
o podporu stanovených v článku 73 oprávněným příjemcům a
umožnilo ověření splnění souvisejících povinností příjemci,
stanoví Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v
souladu s článkem 111: a) pravidla pro minimální velikost
zemědělských vykazovaných pozemků za účelem snížení
administrativní zátěže příjemců a orgánů; b) ustanovení nezbytná pro harmonizovanou
definici základu pro výpočet podpory, včetně pravidel týkajících
se některých případů, kdy plochy, na které lze poskytnout
podporu, zahrnují krajinné prvky nebo stromy; c) odchylku od nařízení Rady (EHS,
Euratom) č. 1182/71 [ze dne 3. června 1971, kterým se určují
pravidla pro lhůty, data a termíny][44]
s cílem chránit práva příjemců na platby v případě, že
konečné datum pro podání žádostí nebo změn připadne na státní
svátek, sobotu nebo neděli; d) maximální prodlení a snížení při
tomto prodlení v případě opožděné žádosti o platbu nebo o
přiznání nároků. 3. Pro zajištění toho, aby
výpočet a uplatnění zamítnutí, snížení, vyloučení a
zpětného získání byly prováděny podle zásady stanovené
v článku 65 a zároveň účinným, soudržným a
nediskriminačním způsobem chránícím finanční zájmy Unie, se
Komise zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci
v souladu s článkem 111, pokud jde o: (a)
ustanovení týkající se zamítnutí, snížení,
vyloučení v souvislosti se správností a úplností údajů uvedených v
žádosti, jako je ohlášení větších ploch nebo většího počtu
zvířat či neohlášení ploch, a týkající se rovněž nedodržení
kritérií způsobilosti nebo závazků souvisejících s podmínkami pro
poskytování podpory; (b)
ustanovení k zajištění harmonizovaného a
přiměřeného nakládání s úmyslnými nesrovnalostmi, méně
závažnými chybami, kumulací snížení a souběžným uplatňováním
různých snížení; (c)
pravidla o neuplatňování zamítnutí, snížení a
vyloučení v určitých případech, která zajistí
proporcionalitu při uplatňování snížení; (d)
pravidla pro zpětné získávání
neoprávněně vyplacených částek podpory a neoprávněně
přiznaných platebních nároků. Článek 78
Prováděcí pravomoci Komise prostřednictvím prováděcích
aktů stanoví: a) základní rysy, definice a požadavky
na kvalitu počítačové databáze podle článku 70; b) základní rysy, definice a požadavky
na kvalitu systému identifikace zemědělských pozemků stanoveného
v článku 71 a systému identifikace příjemců stanoveného v
článku 74; c) základní rysy, definice a požadavky
na kvalitu systému identifikace a evidence platebních nároků podle
článku 72; d) pravidla týkající se žádosti o
podporu a žádostí o platby podle článku 73 a žádosti o platební nároky,
včetně konečného data pro podávání žádostí, požadavků na
minimální údaje, které mají být v žádosti uvedeny, ustanovení o změnách
nebo zpětvzetí žádostí o podporu, výjimky z požadavku předkládat
žádost o podporu a ustanovení, která členskými státům umožní použít
zjednodušené postupy nebo napravit zjevné chyby; e) pravidla pro provádění kontrol
za účelem ověření, zda jsou dodržovány povinnosti a zda jsou
údaje uvedené v žádosti o podporu nebo v žádosti o platbu správné a úplné; f) technické definice pro účely
jednotného provádění této kapitoly; g) pravidla pro převádění
zemědělských podniků provázené převodem povinností
týkajících se způsobilosti pro dotyčnou podporu, které je třeba
splnit; h) pravidla pro výplatu záloh podle
článku 76. Prováděcí akty stanovené v prvním
pododstavci se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle
čl. 112 odst. 3 nebo podle odpovídajícího článku nařízení (EU)
č. xxx/xxx [přímé platby], respektive nařízení (EU) č.
xxx/xxx [rozvoj venkova]. Kapitola III
Kontrola operací Článek 79
Oblast působnosti
a definice 1. Tato kapitola stanoví
zvláštní pravidla pro kontrolu obchodní dokumentace subjektů nebo jejich
zástupců (dále jen „podniky“), které přijímají nebo provádějí
platby, jež se přímo nebo nepřímo vztahují k systému financování
z EZZF, za účelem zjištění, zda byly operace tvořící
součást systému financování z EZZF skutečně a řádně
provedeny. 2. Tato kapitola se nepoužije na
opatření, na něž se vztahuje integrovaný systém uvedený v kapitole II
této hlavy. 3. Pro účely této kapitoly
se použijí tyto definice: a) „obchodní dokumentací“ se rozumí všechny
účetní knihy, evidence, záznamy a související podpůrné dokumenty,
účetnictví, záznamy o produkci a jakosti a korespondence související s
obchodní činností podniku, jakož i obchodní údaje v jakékoli podobě
včetně elektronické, pokud tyto dokumenty a údaje souvisejí
přímo anebo nepřímo s operacemi uvedenými v odstavci 1; b) „třetí osobou“ se rozumí fyzická
nebo právnická osoba, která má přímý nebo nepřímý vztah k operacím
prováděným v rámci systému financování z EZZF. Článek 80
Kontrola ze strany
členských států 1. Členské státy
provádějí systematické kontroly obchodní dokumentace podniků s
přihlédnutím k povaze operací, jichž se kontrola týká. Členské státy
zajistí, aby výběr podniků ke kontrole poskytoval nejlepší záruku
účinnosti opatření pro předcházení nesrovnalostem a jejich
zjišťování. Výběr přihlíží mimo jiné k finančnímu významu
podniků v daném systému a k ostatním rizikovým faktorům. 2. Ve vhodných případech se
kontrola uvedená v odstavci 1 rozšíří i na fyzické a právnické osoby, s
nimiž jsou podniky ve spojení, a na všechny další fyzické a právnické osoby,
které mohou mít zájem na sledování cílů stanovených v článku 81. 3. Kontrolou prováděnou
podle této kapitoly nejsou dotčeny kontroly uskutečňované podle
článků 49 a 50. Článek 81
Předmět kontroly 1. Přesnost základních
údajů podrobených kontrole je ověřována křížovými
kontrolami, případně včetně porovnání s obchodní
dokumentací třetích osob, jejichž počet je dostatečný s ohledem
na úroveň rizika a které zahrnují: a) porovnávání s obchodní dokumentací
dodavatelů, zákazníků, dopravců a jiných třetích osob; b) případně fyzické kontroly množství
a povahy zásob; c) porovnání s účetnictvím
finančních toků předcházejících příslušným operacím
prováděným v rámci systému financování z EZZF nebo po nich následujících a d) prověrky vedení účetnictví nebo
záznamů o finančních pohybech, ze kterých v době
provádění kontroly vyplývá, že dokumentace, kterou má platební agentura
k dispozici jako doklad výplaty podpor ve prospěch příjemce, je
správná. 2. Mají-li podniky zejména
povinnost vést zvláštní účetnictví týkající se zásob v souladu s
předpisy Unie nebo vnitrostátními předpisy, zahrne kontrola tohoto
účetnictví, je-li to vhodné, porovnání s obchodní dokumentací a
případně se skutečným stavem zásob. 3. Při výběru operací
ke kontrole se plně přihlíží k existující úrovni rizika. Článek 82
Přístup k obchodní
dokumentaci 1. Osoby odpovědné za chod
podniků nebo třetí osoba zajistí, aby byla úředníkům
pověřeným prováděním kontroly anebo osobám k tomu zmocněným
předána veškerá obchodní dokumentace a doplňující informace. Elektronicky
uchovávané údaje se poskytují na vhodném nosiči. 2. Úředníci
pověření prováděním kontroly anebo osoby k tomu zmocněné si
mohou vyžádat předání výtahů nebo kopií dokumentace uvedené v
odstavci 1. 3. Pokud je v průběhu
kontroly prováděné podle této kapitoly obchodní dokumentace uchovávaná
podnikem shledána nepřiměřenou pro účely kontroly, je
podnik požádán, aby v budoucnu vedl dokumentaci podle pokynů
členského státu příslušného ke kontrole, aniž jsou dotčeny
povinnosti vymezené v ostatních nařízeních týkajících se této oblasti. Členské státy určí den, od nějž
musí být záznamy vedeny. Pokud se veškerá obchodní dokumentace, která má
být předmětem kontroly prováděné na základě této kapitoly,
nebo její část nachází v podniku téže obchodní skupiny, téhož partnerství
nebo téhož sdružení podniků řízených na jednotném základě s
kontrolovaným podnikem bez ohledu na to, zda se nachází na území Unie nebo mimo
ně, je kontrolovaný podnik povinen danou dokumentaci poskytnout
úředníkům pověřeným provedením kontroly, a to na místě
a v den, které určí členský stát příslušný k provedení kontroly. 4. Členské státy zajistí,
aby úředníci pověření prováděním kontroly byli
oprávněni zabavit nebo dát zabavit obchodní dokumentaci. Toto právo je
třeba vykonávat v řádném souladu s odpovídajícími vnitrostátními předpisy
a není jím dotčeno použití předpisů trestního řízení o
zajištění dokumentů. Článek 83
Vzájemná pomoc 1. Členské státy si
navzájem poskytují pomoc při provádění kontroly uvedené v této
kapitole v těchto případech: a) jsou-li podnik nebo třetí osoba
usazeny v jiném členském státě, než ve kterém byla anebo
měla být vyplacena nebo obdržena dotyčná částka; b) jsou-li podnik nebo třetí osoba
usazeny v jiném členském státě, než ve kterém se nachází daná
dokumentace a informace nezbytné k provedení kontroly. Komise může koordinovat společné
činnosti zahrnující vzájemnou pomoc mezi dvěma nebo více
členskými státy. 2. V průběhu prvních
tří měsíců následujících po rozpočtovém roce EZZF, v
němž byla provedena platba, zašlou členské státy Komisi seznam
podniků usazených ve třetí zemi, pro něž byla nebo měla být
vyplacena nebo obdržena částka v tomto členském státě. 4. Požadují-li se v jiném
členském státě doplňující informace jako součást kontroly
podniku v souladu s článkem 80, a zejména
křížových kontrol prováděných v souladu
s článkem 81, je možné podat zvláštní žádosti o kontrolu
s uvedením důvodů. Přehled těchto zvláštních žádostí
se čtvrtletně zasílá Komisi, a to do jednoho měsíce po uplynutí
každého čtvrtletí. Komise může požadovat předložení kopií
jednotlivých žádostí. Žádosti o kontrolu se vyhoví do šesti
měsíců od jejího obdržení; výsledky kontroly jsou neprodleně
sděleny dožadujícímu členskému státu a Komisi. Sdělení se zasílá
Komisi čtvrtletně, a to do jednoho měsíce po uplynutí každého
čtvrtletí. Článek 84
Tvorba programu 1. Členské státy vypracují
programy kontrol, které budou prováděny v souladu s článkem 80 v
průběhu následujícího kontrolního období. 2. Do 15. dubna každého roku
sdělí členské státy Komisi svůj program uvedený v odstavci 1 a
blíže určí: a) počet podniků, v nichž bude
provedena kontrola, a jejich rozčlenění podle odvětví s ohledem
na související částky; b) kritéria sledovaná při vypracování
programu. 3. Programy vypracované
členskými státy a sdělené Komisi provádějí členské státy,
pokud k nim Komise ve lhůtě osmi týdnů nepodá připomínky. 4. Odstavec 3 se použije
obdobně na změny programu provedené členskými státy. 5. Komise si může v
kterékoli fázi vyžádat zařazení určité kategorie podniků do
programu kontrol členského státu. 6. Podniky, které obdržely nebo
vyplatily méně než 40 000 EUR, jsou kontrolovány podle této kapitoly pouze
na základě kritérií, které uvedou členské státy ve svém ročním
programu uvedeném v odstavci 1 anebo Komise v jakémkoliv návrhu na změnu
tohoto programu. Článek 85
Zvláštní úřady 1. V každém členském
státě je zvláštní úřad pověřen sledováním uplatňování
této kapitoly. Tyto úřady jsou zejména pověřeny: a) prováděním kontrol stanovených v
této kapitole úředníky přímo zaměstnanými tímto zvláštním
úřadem nebo b) koordinací a obecným dohledem nad
kontrolami prováděnými úředníky zaměstnanými jinými úřady. Členské státy mohou rovněž stanovit, aby
kontroly prováděné podle této kapitoly byly rozděleny mezi zvláštní
úřady a jiné vnitrostátní úřady, pokud zvláštní úřad zajišťuje
jejich koordinaci. 2. Úřad nebo úřady
pověřené uplatňováním této kapitoly musí být organizovány tak,
aby byly nezávislé na úřadech anebo odděleních úřadů
pověřených platbami a předběžnou kontrolou. 3. Pro zajištění
řádného uplatňování této kapitoly přijme zvláštní úřad
uvedený v odstavci 1 veškerá nezbytná opatření a dotyčný členský
stát mu svěří veškeré pravomoci nezbytné k výkonu úkolů
uvedených v této kapitole. 4. Členské státy
přijmou přiměřená opatření umožňující potrestání
fyzických anebo právnických osob, které neplní své povinnosti vyplývající z
této kapitoly. Článek 86
Podávání zpráv 1. Před 1. lednem roku
následujícího po kontrolním období zašlou členské státy Komisi podrobnou
zprávu o uplatňování této kapitoly. 2. Členské státy a Komise
si pravidelně vyměňují názory na uplatňování této kapitoly. Článek 87
Přístup Komise k
informacím a kontrolám na místě 1. V souladu s příslušnými
vnitrostátními právními předpisy mají zástupci Komise přístup ke všem
dokumentům vypracovaným v souvislosti s kontrolami prováděnými podle
této kapitoly nebo v jejich důsledku, jakož i ke shromážděným
údajům, včetně údajů uložených v informačních
systémech. Tyto údaje jsou na požádání poskytnuty na vhodném nosiči. 2. Kontroly uvedené v
článku 80 provádějí úředníci členských států.
Úředníci Komise se mohou těchto kontrol účastnit. Nemohou však
vykonávat kontrolní pravomoci vnitrostátních úředníků. Mají však
přístup do týchž prostor a k téže dokumentaci jako úředníci
členských států. 3. Probíhají-li kontroly podle v
článku 83, mohou být úředníci členského státu, který o kontrolu
požádal, přítomni se souhlasem dožádaného členského státu při
kontrolách prováděných v dožádaném členském státě a mohou mít
přístup do týchž prostor a k téže dokumentaci jako úředníci tohoto
členského státu. Úředníci žádajícího členského státu
přítomní při provádění kontrol v dožádaném členském
státě jsou vždy schopni prokázat svou úřední způsobilost.
Kontrolu však vždy provádějí úředníci dožádaného členského
státu. 4. Aniž jsou dotčena
ustanovení nařízení (ES) č. 1073/99 a (ES) č. 2185/96, pokud
vnitrostátní předpisy o trestním řízení vyhrazují některé úkony
úředníkům zvlášť určeným vnitrostátními právními
předpisy, úředníci Komise ani úředníci členského státu
uvedení v odstavci 3 se těchto úkonů neúčastní. V žádném
případě se neúčastní domovních prohlídek a formálních
výslechů osob, které jsou prováděny na základě trestního práva
daného členského státu. Mají však přístup k takto získaným
informacím. Článek 88
Pravomoci Komise 1. S cílem vyloučit z použití
této kapitoly opatření, jež jsou svou povahou nevhodná pro následné
kontroly prostřednictvím kontroly obchodní dokumentace, se Komise
zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s
článkem 111, které stanoví seznam ostatních opatření, na něž se
tato kapitola nevztahuje, a upraví mez 40 000 EUR uvedenou v čl. 84 odst.
6. 2. Komise případně
prostřednictvím prováděcích aktů přijme ustanovení
zajišťující jednotné používání tohoto nařízení v Unii, zejména
pokud jde o: a) provádění kontrol uvedených v
článku 80, pokud jde o výběr podniků, počet a termíny
kontrol; b) uchovávání obchodní dokumentace a druhy
uchovávaných dokumentů nebo zaznamenávaných údajů; c) vykonávání a koordinaci společných
činností uvedených v čl. 83 odst. 1; d) podrobnosti a specifikace týkající se
obsahu, formy a způsobu podávání žádostí, obsahu, formy a způsobu
oznamování, podávání a výměny informací požadovaných v rámci této
kapitoly; e) podmínky a způsoby
zveřejnění nebo konkrétní pravidla a podmínky rozšíření nebo
zpřístupnění informací potřebných v rámci tohoto
nařízení Komisí příslušným orgánům členských států; f) odpovědnost zvláštních
úřadů uvedených v článku 85; g) obsah zpráv uvedených v článku 86. Prováděcí akty stanovené v prvním pododstavci
se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 112
odst. 3. Kapitola IV
Jiná ustanovení o kontrolách Článek 89
Jiné kontroly týkající se
tržních opatření 1. Členské státy
přijmou opatření k zajištění toho, aby produkty uvedené v
příloze I nařízení (EU) č. xxx/xxx [jednotná společná
organizace trhů], které nejsou označeny v souladu s ustanoveními
uvedeného nařízení, nebyly uvedeny na trh či aby z něj byly
staženy. 2. Aniž jsou dotčeny
jakékoli zvláštní předpisy, které může Komise přijmout, podléhá
dovoz produktů uvedených v čl. 129 odst. 1 písm. a) a b)
nařízení (EU) č. xxx/xxx [jednotná společná organizace
trhů] do Unie kontrolám, které určí, zda jsou plněny podmínky
podle odstavce 1 uvedeného článku. 3. Členské státy
provádějí na základě analýzy rizik kontroly s cílem ověřit,
zda jsou produkty uvedené v příloze I nařízení (EU) xxx/xxx [jednotná
společná organizace trhů] v souladu s pravidly stanovenými v
části II hlavě II kapitole I oddíle I nařízení (EU) č.
xxx/xxx [jednotná společná organizace trhů] a případně
uplatní správní sankce. 4. S cílem
chránit finanční prostředky Unie a identitu, původ a jakost vína
Unie se Komise zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 111, pokud jde o: a) zřízení databanky analytických
údajů o izotopech, která napomůže zjišťování podvodů a
která bude vytvořena na základě vzorků shromážděných
členskými státy, a pravidla pro vlastní databanky členských
států; b) pravidla o kontrolních subjektech a
vzájemné pomoci mezi nimi; c) pravidla o společném využití
zjištění členských států; d) pravidla pro uplatňování sankcí v
případě mimořádných okolností. Článek 90
Kontroly týkající se
označení původu a zeměpisných označení 1. Členské státy podniknou
všechny potřebné kroky k tomu, aby zabránily neoprávněnému používání
chráněných označení původu a chráněných zeměpisných
označení, jak je uvedeno v nařízení (EU) č. xxx/xxx [jednotná
společná organizace trhů]. 2. Členské státy určí
příslušný orgán odpovědný za kontroly povinností stanovených v
části 2 hlavě II kapitole I oddíle II nařízení (EU) č.
xxx/xxx [jednotná společná organizace trhů] v souladu s kritérii
stanovenými v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
č. 882/2004[45]
a zajistí, aby hospodářské subjekty, jež tyto povinnosti dodržují,
měly nárok na účast v systému kontrol. 3. Roční ověření
souladu se specifikací produktu během výroby a během úpravy vína nebo
po něm v rámci Unie zajistí příslušný orgán uvedený v odstavci 2 nebo
jeden či více kontrolních subjektů ve smyslu čl. 2 druhého
pododstavce bodu 5 nařízení (ES) č. 882/2004, které fungují jako
subjekt pro certifikaci produktu v souladu s kritérii stanovenými v článku
5 uvedeného nařízení. 4. Komise prostřednictvím
prováděcích aktů přijme: a) sdělení, která mají členské
státy předkládat Komisi; b) pravidla pro orgán odpovědný za
ověřování souladu se specifikací produktu, včetně
případů, kdy se zeměpisná oblast nachází ve třetí zemi; c) opatření, jež mají členské
státy provést s cílem zabránit neoprávněnému používání chráněných
označení původu a chráněných zeměpisných označení; d) kontroly a ověření
prováděné členskými státy, včetně testování. Prováděcí akty stanovené v prvním pododstavci
se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle čl. 112 odst.
3 nebo podle odpovídajícího článku nařízení (EU) č. xxx/xxx
[jednotná společná organizace trhů]. HLAVA VI
PODMÍNĚNOST Kapitola I
Oblast působnosti Článek 91
Obecná zásada 1. Pokud příjemce uvedený v
článku 92 u zemědělského podniku nedodržuje podmínky
podmíněnosti stanovené v článku 93, uvalí se na tohoto příjemce sankce. 2. Sankce uvedená v odstavci 1
se použije, pouze pokud: a) nesoulad vyplývá z jednání nebo
opominutí, které lze přímo připsat dotyčnému příjemci; b) nesoulad souvisí se zemědělskou
činností příjemce a c) jedná se o plochu zemědělského
podniku příjemce. Tato sankce se však neuplatní na lesní oblasti,
pokud není požadována podpora pro dotyčnou oblast v souladu s čl. 22
odst. 1 písm. a) a články 31 a 35 nařízení (EU) č. xxx/xxx
[rozvoj venkova]. 3. Pro účely této hlavy se
„zemědělským podnikem“ rozumí všechny produkční jednotky a
plochy spravované příjemcem uvedeným v článku 92, které se nacházejí
na území stejného členského státu. Článek 92
Dotčení příjemci Článek 91 se vztahuje na příjemce,
kteří získávají přímé platby podle nařízení (EU)
č. xxx/xxx [přímé platby], platby podle článků 44 a 45
nařízení (EU) č. xxx/xxx [jednotná společná organizace
trhů] a roční prémie podle čl. 22 odst. 1 písm. a) a b),
článků 29 až 32, 34 a 35 nařízení (EU) č. xxx/xxx [rozvoj
venkova]. Článek 91 se však nevztahuje na
příjemce, kteří se účastní režimu pro malé zemědělce
podle hlavy V nařízení (EU) č. xxx/xxx [přímé platby], a na
příjemce, kteří získávají podporu podle čl. 29 odst. 9
nařízení (EU) č. rozvoj venkova/xxx. Článek 93
Pravidla podmíněnosti Pravidla podmíněnosti tvoří povinné
požadavky na hospodaření podle právních předpisů Unie a normy
pro dobrý zemědělský a environmentální stav půdy stanovené na
vnitrostátní úrovni a uvedené v příloze II, jež se týkají těchto oblastí: a) životního prostředí, změny
klimatu a dobrého zemědělského stavu půdy; b) veřejného zdraví, zdraví
zvířat a rostlin; c) dobrých životních podmínek
zvířat. Právní předpisy uvedené v příloze II
týkající se povinných požadavků na hospodaření se použijí v platném
znění a v případě směrnic ve znění provedeném
členskými státy. Směrnice 2000/60/ES ze dne 23. října
2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti
vodní politiky, bude považována za část přílohy II, jakmile tuto
směrnici provedou všechny členské státy a jakmile budou vymezeny
povinnosti přímo se vztahující na zemědělce. Aby se zohlednily
tyto prvky, Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené
pravomoci v souladu s článkem 111 pro účely změny přílohy
II v období 12 měsíců počínajících dnem, kdy poslední
členský stát oznámí Komisi provedení směrnice. Směrnice Evropského parlamentu a Rady
2009/128/ES ze dne 21. října 2000, kterou se stanoví rámec pro
činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání
pesticidů, bude považována za část přílohy II, jakmile tuto směrnici
provedou všechny členské státy a jakmile budou vymezeny povinnosti
přímo se vztahující na zemědělce. Aby se zohlednily tyto prvky,
Komise se zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v
souladu s článkem 111 pro účely změny přílohy II v období
dvanácti měsíců počínajících dnem, kdy poslední členský
stát oznámí Komisi provedení směrnice, včetně povinností
týkajících se integrované ochrany rostlin. Pokud jde o roky 2014 a 2015, musí pravidla
podmíněnosti kromě toho rovněž obsahovat zachování trvalých
travních porostů. Členské státy, které byly členy Unie dne 1.
ledna 2004, zajistí, aby půda, která byla ke dni stanovenému pro žádosti o
podporu na plochu pro rok 2003 pokryta trvalými travními porosty, zůstala
zachována s trvalými travními porosty v rámci vymezených limitů.
Členské státy, které se staly členy Unie v roce 2004, zajistí, aby
půda, která byla dne 1. května 2004 pokryta trvalými travními
porosty, zůstala zachována s trvalými travními porosty v rámci vymezených
limitů. Bulharsko a Rumunsko zajistí, aby půda, která byla dne 1.
ledna 2007 pokryta trvalými travními porosty, zůstala pokryta trvalými
travními porosty v rámci vymezených limitů. Předchozí pododstavec se nepoužije na
půdu pokrytou trvalými travními porosty určenou
k zalesnění, pokud je takové zalesnění slučitelné s
životním prostředím, s výjimkou pěstování vánočních
stromků a rychle rostoucích dřevin pěstovaných
krátkodobě. Aby se zohlednily prvky dvou předchozích
pododstavců, zmocňuje se Komise k přijímání aktů v
přenesené pravomoci v souladu s článkem 111, pokud jde o pravidla pro
zachování trvalých travních porostů, a zejména o přijetí
opatření k zachování půdy s trvalými travními porosty
zemědělci, včetně jednotlivých povinností, jež musí být
dodrženy, jako je povinnost opětovné přeměny ploch na trvalé
travní porosty, pokud se zjistí, že podíl půdy pokryté trvalými travními
porosty se snižuje. Komise dále prostřednictvím
prováděcích aktů přijme metody určení podílu trvalých
travních porostů a zemědělské půdy, jejž je třeba
zachovat. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s
přezkumným postupem podle čl. 112 odst. 3. Článek 94
Povinnosti členských
států v souvislosti s dobrým zemědělským a environmentálním
stavem Členské státy dbají na to, aby veškerá
zemědělská plocha, včetně půdy, která se již nevyužívá
pro účely produkce, byla udržována v dobrém zemědělském
a environmentálním stavu. Na základě přílohy II stanoví
členské státy na vnitrostátní nebo regionální úrovni pro příjemce
minimální normy týkající se dobrého zemědělského a environmentálního
stavu půdy, které zohledňují zvláštní charakteristiky dotyčných
oblastí, včetně půdních a klimatických podmínek,
stávajících způsobů hospodaření, využití půdy,
střídání plodin, zemědělských postupů a struktury
zemědělských podniků. Členské státy nesmí vymezit minimální
požadavky, které nejsou stanoveny v příloze II. Článek 95
Informace pro příjemce Členské státy poskytnou dotčeným
příjemcům, případně elektronickou cestou, seznam pravidel
podmíněnosti, jež je třeba dodržovat, a informace o nich. Kapitola II
Systém kontrol a sankcí ve vztahu k podmíněnosti Článek 96
Kontroly podmíněnosti 1. Členské státy v
případě potřeby využijí integrovaného systému stanoveného v
hlavě V kapitole II, a zejména prvků uvedených v čl. 69 odst. 1
písm. a), b), d), e) a f). Členské státy mohou využít svých stávajících
administrativních a kontrolních systémů, aby zajistily dodržování pravidel
podmíněnosti. Tyto systémy, a zejména systém identifikace a
evidence zvířat zavedený v souladu se směrnicí Rady 2008/71/ES ze dne
15. července 2008 o identifikaci a evidování prasat[46] a nařízeními (ES) č.
1760/2000 a (ES) č. 21/2004, musí být slučitelné s integrovaným
systémem uvedeným v hlavě V kapitole II tohoto nařízení. 2. V závislosti na daných
požadavcích, normách, aktech nebo oblastech podmíněnosti mohou
členské státy rozhodnout o provádění správních kontrol, zejména
těch, které jsou již stanoveny v rámci kontrolních režimů
použitelných na příslušný požadavek, normu, akt nebo oblast podmíněnosti. 3. Členské státy provádějí
kontroly na místě, aby ověřily, zda příjemce dodržuje
povinnosti stanovené v této hlavě. 4. Komise přijme
prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro provádění
kontrol za účelem ověření dodržování povinností uvedených
v této hlavě. Tyto prováděcí akty se přijímají v
souladu s přezkumným postupem podle čl. 112 odst. 3. Článek 97
Uplatnění sankce 1. Sankce stanovená v
článku 91 se uplatní v případě, že kdykoli v daném
kalendářním roce (dále jen „daný kalendářní rok“) nejsou dodržována
pravidla podmíněnosti a daný nesoulad lze přičíst příjemci,
který v daném kalendářním roce podal žádost o podporu nebo žádost o
platbu. První pododstavec se použije obdobně na
příjemce, u kterých se zjistí, že nedodrželi pravidla podmíněnosti
kdykoli během tří let od 1. ledna roku následujícího po
kalendářním roce, v němž byla poskytnuta první platba v rámci
programů na podporu restrukturalizace a přeměny, nebo kdykoli
během jednoho roku od 1. ledna roku následujícího po kalendářním roce,
v němž byla poskytnuta platba v rámci programů na podporu zelené
sklizně podle nařízení (EU) č. [jednotná společná
organizace trhů] (dále jen „dané roky“). 2. V případě, kdy je
půda během daného kalendářního roku nebo daných let
převedena, se odstavec 1 použije také tehdy, kdy je dotyčné nedodržení
pravidel důsledkem jednání nebo opomenutí, jež lze přímo
přičíst osobě, na kterou byla zemědělská půda
převedena nebo která zemědělskou půdu převedla.
Odchylně se v případě, že osoba, které lze toto jednání nebo
opomenutí přímo přičíst, podala žádost o podporu nebo žádost o
platbu v daném kalendářním roce nebo v daných letech, sankce použije na
základě celkových částek plateb uvedených v článku 92, jež byly
nebo mají být této osobě poskytnuty. Pro účely tohoto odstavce se „převodem“
rozumí jakýkoli druh transakce, při níž převodce přestává
disponovat zemědělskou půdou. 3. Bez ohledu na odstavec 1 se
mohou členské státy rozhodnout neuplatnit sankci na příjemce a
kalendářní rok, pokud je sankce podle pravidel přijímaných podle
článku 101 ve výši 100 EUR nebo méně. Pokud se členský stát rozhodne využít
možnosti podle prvního pododstavce, přijme příslušný orgán u vzorku
příjemců v následujícím roce opatření nezbytná pro
ověření toho, že příjemce odstranil zjištěné nedostatky
v dodržování pravidel. Zjištěné nedostatky a povinnost
přijmout nápravná opatření se oznámí příjemci. 4. Sankcí není dotčena
zákonnost a správnost plateb, na něž se vztahuje snížení nebo
vyloučení. Článek 98
Uplatnění sankce v
Bulharsku a Rumunsku Pokud jde o povinné požadavky na hospodaření
v oblasti dobrých životních podmínek zvířat uvedené v příloze II,
uplatní se sankce uvedené v článku 91 v případě Bulharska a
Rumunska nejpozději od 1. ledna 2016. Článek 99
Výpočet sankce 1. Sankce stanovená v
článku 91 se uplatní snížením nebo vyloučením z celkové částky
plateb uvedených v článku 92, které byly nebo mají být poskytnuty
příjemci a týkají se daného kalendářního roku nebo daných let. Při výpočtu těchto snížení a
vyloučení je třeba vzít v úvahu závažnost, rozsah, trvalost
a opakování zjištěného nedodržení, jakož i kritéria stanovená
v odstavcích 2, 3 a 4. 2. V případě
nedodržení z důvodu nedbalosti nepřesáhne procento snížení 5 %
a v případě opakovaného nedodržení 15 %. V řádně odůvodněných
případech mohou členské státy rozhodnout o tom, že se snížení
nepoužije, pokud je případ nedodržení požadavků s ohledem na svou
závažnost, rozsah a trvání považován za méně závažný. Za méně závažné
však nelze pokládat případy nedodržení požadavků, jež představují
přímé nebezpečí pro lidské zdraví nebo zdraví zvířat.
Zjištěné nedostatky a povinnost přijmout nápravná opatření
se oznámí příjemci. 3. V případě úmyslného
nedodržení nesmí být míra snížení v zásadě nižší než 20 % a může
sahat až k úplnému vyloučení z jednoho či více režimů podpory a
lze ji uplatnit na jeden kalendářní rok či na více kalendářních
let. 4. V každém případě
není celková výše snížení a vyloučení za jeden kalendářní rok vyšší
než celková částka podle odst. 1 prvního pododstavce. Článek 100
Částky vyplývající
z podmíněnosti Členské státy si mohou ponechat 10 %
částek vyplývajících z uplatnění snížení a vyloučení podle
článku 99. Článek 101
Přenesené pravomoci 1. Aby se zajistilo správné
rozdělení finančních prostředků oprávněným
příjemcům, zmocňuje se Komise k přijímání aktů v
přenesené pravomoci v souladu s článkem 111, které stanoví
harmonizovaný základ pro výpočet sankcí v důsledku podmíněnosti
s ohledem na snížení v důsledku finanční disciplíny. 2. S cílem zajistit
provádění podmíněnosti účinným, soudržným a
nediskriminačním způsobem se Komise zmocňuje k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 111, pokud jde o
výpočet a uplatňování sankcí. HLAVA VII
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ Kapitola I
Komunikace Článek 102
Sdělování informací 1. Vedle ustanovení
odvětvových nařízení předávají členské státy Komisi tyto
údaje, výkazy a doklady: a) u akreditovaných platebních agentur a
akreditovaných koordinačních subjektů: i) jejich akreditační listinu, ii) jejich funkci (akreditovaná platební
agentura nebo akreditovaný koordinační subjekt), iii) případně odnětí jejich
akreditace; b) u certifikačních subjektů: i) jejich název, ii) jejich adresu; c) u opatření souvisejících s operacemi
financovanými z EZZF a EZFRV: i) výkazy výdajů, které slouží
zároveň jako žádost o platby, potvrzené akreditovanou platební agenturou
nebo akreditovaným koordinačním subjektem, k nimž jsou přiloženy
požadované informace, ii) pokud jde o EZZF, odhad jejich
finančních potřeb, a pokud jde o EZFRV, aktualizaci odhadu
výkazů výdajů, které budou předloženy v průběhu roku,
a odhad výkazů výdajů na příští rozpočtový rok, iii) do 15. února roku následujícího po
daném rozpočtovém roce souhrnnou zprávu s vnitrostátním přehledem
všech prohlášení řídícího subjektu o věrohodnosti a auditních
stanovisek certifikačních subjektů k nim, pokud členský stát
akreditoval více než jednu platební agenturu, iv) prohlášení řídícího subjektu o
věrohodnosti a roční účetní závěrky akreditovaných
platebních agentur, v) shrnutí výsledků všech dostupných
auditů a kontrol prováděných v souladu s harmonogramem a
prováděcími ustanoveními uvedenými ve zvláštních odvětvových
pravidlech. Roční účetní závěrka akreditovaných
platebních agentur týkající se výdajů EZFRV se sděluje za každý
jednotlivý program. 2. Členské státy
podrobně informují Komisi o opatřeních přijatých k
provádění dobrého zemědělského a environmentálního stavu podle
článku 94 a prvky zemědělského poradenského systému podle hlavy
III. 3. Členské státy
pravidelně informují Komisi o uplatňování integrovaného systému podle
hlavy V kapitoly II. Komise o této otázce organizuje výměny názorů s
členskými státy. Článek
103
Zachování
důvěrnosti 1. Členské státy a Komise přijmou veškerá nezbytná
opatření, aby zajistily důvěrnost informací sdělených nebo
získaných v rámci kontrol a schvalování účetní závěrky
prováděných podle tohoto nařízení. Na tyto informace se vztahují pravidla stanovená v
článku 8 nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[47]. 2. Aniž jsou dotčeny
vnitrostátní předpisy o soudním řízení, vztahuje se na informace
získané v průběhu kontrol podle hlavy V kapitoly III služební
tajemství. Nesmějí být sděleny jiným osobám kromě těch,
které je musí znát pro výkon povinností vyplývajících z jejich postavení v
členských státech anebo v orgánech Unie. Článek 104
Pravomoci Komise Komise může prostřednictvím
prováděcích aktů přijmout pravidla týkající se: a) formy, obsahu, pravidelnosti,
lhůt a pravidel, jak jsou Komisi předávány nebo poskytovány: i) výkazy výdajů a odhady výdajů,
jakož i jejich aktualizace, včetně účelově vázaných
příjmů, ii) prohlášení řídícího subjektu o
věrohodnosti a roční účetní závěrky platebních agentur,
jakož i výsledky všech dostupných provedených auditů a kontrol, iii) zprávy o potvrzení účetní
závěrky, iv) identifikační údaje akreditovaných
platebních agentur, akreditovaných koordinačních subjektů a
certifikačních subjektů, v) pravidla zaúčtování a plateb
výdajů financovaných z EZZF a EZFRV, vi) oznámení o finančních opravách
provedených členskými státy v rámci operací nebo programů rozvoje
venkova a souhrnné zprávy o řízeních ke zpětnému získávání
částek zahájených členskými státy v důsledku nesrovnalostí, vii) informace o opatřeních
přijatých podle článku 60; b) podmínek pro výměnu informací a
dokumentů mezi Komisí a členskými státy a zavedení informačních
systémů, včetně typu, formy a obsahu údajů zpracovávaných
těmito systémy a pravidel jejich uchovávání; c) doručování informací,
dokumentů, statistik a zpráv členských států Komisi, jakož i
lhůty a způsoby jejich doručování. Prováděcí akty stanovené v prvním
pododstavci se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle
čl. 112 odst. 3. KAPITOLA II
Použití eura Článek 105
Obecné zásady 1. Částky
uváděné v rozhodnutích Komise, jimiž se schvalují programy rozvoje
venkova, částky závazků a plateb Komise a ověřené nebo potvrzené
částky výdajů a výkazů výdajů členských států se
vyjadřují a vyplácejí v eurech. 2. Ceny a částky stanovené
v právních předpisech v oblasti zemědělství se vyjadřují v
eurech. Poskytují nebo vybírají se v eurech v
členských státech, které přijaly euro, a v národní měně v
členských státech, které euro nepřijaly. Článek 106
Směnný kurz a rozhodná
skutečnost 1. Ceny a částky podle
čl. 105 odst. 2 se v členských státech, které nepřijaly euro,
přepočtou na národní měnu za použití směnného kurzu. 2. Rozhodnou skutečností
pro směnný kurz je: a) splnění celních formalit při
dovozu nebo vývozu v případě částek vybraných nebo poskytnutých
v obchodu s třetími zeměmi; b) skutečnost, jejímž
prostřednictvím je dosaženo hospodářského účelu operace ve všech
ostatních případech. 3. Je-li přímá platba
stanovená nařízením (EU) č. přímé platby/xxx provedena
příjemci v jiné měně než v euru, přepočtou
členské státy na národní měnu částku podpory vyjádřenou v
eurech na základě posledního směnného kursu stanoveného Evropskou centrální
bankou před 1. říjnem kalendářního roku, pro který je podpora
udělena. 4. Pokud jde o EZZF, uplatní
členské státy, jež nepřijaly euro, při vypracovávání svých
výkazů výdajů v souladu s ustanoveními této kapitoly stejný
směnný kurz, který použily pro provádění plateb příjemcům
nebo obdržení příjmů. 5. S cílem blíže určit
rozhodnou skutečnost uvedenou v odstavci 2 nebo ji stanovit ze zvláštních
důvodů souvisejících s organizací trhů nebo danou částkou
se Komise zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v
souladu s článkem 111, které stanoví pravidla pro tyto rozhodné
skutečnosti a použitý směnný kurz. Zvláštní rozhodná skutečnost
se určí s ohledem na tato kritéria: a) skutečnou a co nejrychlejší
použitelnost změn směnného kurzu; b) podobnost rozhodných skutečností pro
obdobné operace prováděné v rámci organizace trhů; c) souvztažnost mezi rozhodnými
skutečnostmi pro různé ceny a částky, které se vztahují k
organizaci trhů; d) použitelnost a účinnost kontrol
používání vhodných směnných kurzů. 6. Aby členské státy, které
nepřijaly euro, nepoužívaly jiný směnný kurz při zaúčtování
zinkasovaných příjmů nebo podpor vyplacených příjemcům v
jiné měně než v eurech na straně jedné a při sestavování
výkazu výdajů platební agenturou na straně druhé, zmocňuje se
Komise k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s
článkem 111, které stanoví pravidla pro směnný kurz platný při
vypracování výkazů výdajů a záznamu operací veřejného skladování
v účetnictví platební agentury. Článek 107
Ochranná opatření a odchylky 1. Komise může
prostřednictvím prováděcích aktů přijmout opatření k
ochraně používání právních předpisů Unie, pokud jsou
mimořádné měnové postupy týkající se národní měny schopny ho
ohrozit. Tato opatření se případně mohou odchýlit od stávajících
pravidel. Tyto prováděcí akty se přijímají v
souladu s přezkumným postupem podle čl. 112 odst. 3. Opatření podle prvního pododstavce se
neprodleně sdělí Evropskému parlamentu a Radě a členským
státům. 2. Jsou-li mimořádné
měnové postupy týkající se národní měny schopny ohrozit používání
právních předpisů Unie, zmocňuje se Komise k přijímání
aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 111, které se
odchýlí od tohoto oddílu zejména v těchto případech: a) pokud země používá neobvyklé
kurzovní techniky, například diferencované směnné kurzy, nebo
provozuje výměnné dohody; b) pokud země má měnu, která není
kotována na oficiálních devizových trzích, nebo pokud tendence takových
měn hrozí vyvolat narušení obchodu. Článek 108
Používání eura členskými
státy, které nejsou členy eurozóny 1. Rozhodne-li se členský
stát, který nepřijal euro, vyplácet výdaje vyplývající z právních
předpisů v oblasti zemědělství v eurech namísto své národní
měny, přijme opatření, která zajistí, že používání eura neposkytne
žádnou soustavnou výhodu ve srovnání s použitím národní měny. 2. Členský stát oznámí
Komisi zamýšlená opatření dříve, než nabudou účinku.
Opatření nesmějí nabýt účinku dříve, než k nim Komise
oznámí svůj souhlas. KAPITOLA III
Zprávy a hodnocení Článek
109
Výroční finanční
zpráva Do konce září každého roku následujícího
po rozpočtovém roce vypracuje Komise finanční zprávu o řízení
EZZF a EZFRV za předchozí rozpočtový rok a předloží ji
Evropskému parlamentu a Radě. Článek 110
Sledování a hodnocení společné
zemědělské politiky 1. Aby bylo možné
měřit výkonnost společné zemědělské politiky,
zřídí se společný rámec pro sledování a hodnocení. Tento rámec spojí
všechny nástroje týkající se sledování a hodnocení opatření společné
zemědělské politiky, a zejména přímých plateb podle
nařízení (EU) č. přímé platby/xxx, tržních opatření podle
nařízení (EU) č. společná organizace trhů/xxx,
opatření pro rozvoj venkova podle nařízení (EU) č. rozvoj
venkova/xxx a uplatňování podmíněnosti podle tohoto nařízení. K zajištění účinného měření výkonnosti
se Komise zmocňuje k přijímání aktů v přenesené pravomoci v
souladu s článkem 111, pokud jde o obsah a tvorbu uvedeného rámce. 2. Dopad opatření
společné zemědělské politiky podle odstavce 1 se měří
ve vztahu k těmto cílům: a) životaschopná produkce potravin
zaměřená na příjmy zemědělství, zemědělskou
produktivitu a cenovou stabilitu; b) udržitelné hospodaření s
přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu zaměřené na
emise skleníkových plynů, biologickou rozmanitost, půdu a vodu; c) vyvážený územní rozvoj zaměřený
na zaměstnanost, růst a chudobu ve venkovských oblastech. Komise prostřednictvím prováděcích
aktů vymezí soubor zvláštních ukazatelů pro cíle uvedené v prvním
pododstavci. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s
přezkumným postupem podle čl. 112 odst. 3. 3. Členské státy poskytnou
Komisi veškeré nezbytné informace, které umožní sledování a hodnocení
dotyčných opatření. Komise zohlední potřeby týkající se
údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů, a zejména jejich
případné použití pro statistické účely. Komise přijme prostřednictvím
prováděcích aktů pravidla pro informace zasílané členskými
státy, jakož i potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými
zdroji údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s
přezkumným postupem podle čl. 112 odst. 3. 4. Komise předloží každé
čtyři roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění
tohoto článku. První zpráva musí být předložena nejpozději do
31. prosince 2017. HLAVA VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ Článek 111
Výkon přenesené pravomoci 1. Pravomoc
přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá
podmínkám stanoveným v tomto článku. 2. Přenesení
pravomoci uvedené v tomto nařízení je svěřeno Komisi na dobu
neurčitou od vstupu tohoto nařízení v platnost. 3. Evropský
parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v tomto
nařízení kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje
přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku
dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním
věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je
v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných
aktů v přenesené pravomoci. 4. Přijetí
aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí
současně Evropskému parlamentu a Radě. 5. Akt
v přenesené pravomoci přijatý podle tohoto nařízení vstoupí
v platnost, pouze pokud Evropský parlament a Rada nevysloví ve
lhůtě dvou měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu
a Radě žádné námitky nebo pokud Evropský parlament i Rada
před uplynutím této lhůty Komisi informují, že námitky nevysloví. Z podnětu
Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva
měsíce. Článek 112
Postup projednávání ve
výborech 1. Komisi
je nápomocen výbor zvaný „Výbor zemědělských fondů“. Tento výbor
je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. 2. Odkazuje-li
se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU)
č. 182/2011. 3. Odkazuje-li
se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU)
č. 182/2011. Článek 113
Zrušení 1. Nařízení (EHS) č.
352/78, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a
(ES) č. 485/2008 se zrušují. Článek 44a nařízení (ES) č.
1290/2005 však zůstává použitelný. 2. Odkazy na zrušená
nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se
srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III. Článek 114
Přechodná ustanovení Pro zajištění hladkého přechodu od
ustanovení zrušených nařízení uvedených v článku 113 na ustanovení
tohoto nařízení se Komise zmocňuje k přijímání aktů v
přenesené pravomoci v souladu s článkem 111. Článek 115
Vstup v platnost a
použitelnost Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým
dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2014. Ode dne 16. října 2013 se však použijí
tato ustanovení: a) články 7, 8 a 9; b) články 18, 42, 43 a 45 na
výdaje vzniklé od 16. října 2013. Toto nařízení je závazné
v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
státech. V Bruselu dne . Za Evropský parlament Za Radu předseda předseda/předsedkyně PŘÍLOHA I Minimální oblast působnosti zemědělského poradenského
systému v oblasti přizpůsobení se změně klimatu a jejího
zmírňování, biologické rozmanitosti, ochrany vod, oznamování chorob
zvířat a rostlin a inovací, jak je stanoveno v čl. 12 odst. 2
písm. c) Požadavky nebo opatření a poradenství na
úrovni příjemců, jak případně vymezí členské státy v
rámci těchto oblastí: Přizpůsobení se změně
klimatu a její zmírňování: –
Informace o možném dopadu změny klimatu v
příslušných regionech, emisí skleníkových plynů způsobených
určitými zemědělskými postupy a o příspěvku
odvětví zemědělství ke zmírňování změny klimatu
prostřednictvím zlepšených zemědělských a
zemědělsko-lesnických postupů a rozvojem projektů
zaměřených na obnovitelné zdroje energie v zemědělských
podnicích a snížení energetické náročnosti zemědělských
podniků. –
Investice do hmotného majetku podle čl. 18
odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. xx/xxx [rozvoj venkova]. –
Obnovení potenciálu zemědělské produkce a
zavedení vhodných preventivních opatření podle článku 19
nařízení (EU) č. xx/xxx [rozvoj venkova]. –
Zalesňování a zakládání lesů podle
čl. 22 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. xx/xxx [rozvoj
venkova]. –
Zavádění zemědělsko-lesnických
systémů podle čl. 22 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č.
xx/xxx [rozvoj venkova]. –
Předcházení poškozování lesů lesními
požáry a přírodními katastrofami a obnova poškozených lesů podle
čl. 22 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. xx/xxx [rozvoj
venkova]. –
Investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty
lesních ekosystémů podle čl. 22 odst. 1 písm. d) nařízení (EU)
č. xx/xxx [rozvoj venkova]. –
Investice do nových lesnických technologií a do
zpracování lesnických produktů a jejich uvádění na trh podle
článku 22 nařízení (EU) č. xx/xxx [rozvoj venkova]. –
Agroenvironmentální operace k řešení
přizpůsobení se změně klimatu a jejího zmírňování
podle článku 29 nařízení (EU) č. xx/xxx [rozvoj venkova]. –
Ekologické zemědělství zaměřené
na přizpůsobení se změně klimatu a její zmírňování
podle článku 30 nařízení (EU) č. xx/xxx [rozvoj venkova]. –
Lesnicko-environmentální služby a ochrana lesů
zaměřené na přizpůsobení se změně klimatu a její
zmírňování podle článku 35 nařízení (EU) č. xx/xxx [rozvoj
venkova]. Biologická rozmanitost: –
Směrnice Evropského parlamentu a Rady
2009/147/ES o ochraně volně žijících ptáků. –
Směrnice Rady 92/43/EHS o ochraně
přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a
planě rostoucích rostlin. –
Investice do hmotného majetku podle čl. 18
odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. xx/xxx [rozvoj venkova]. –
Zavádění zemědělsko-lesnických
systémů podle čl. 22 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č.
xx/xxx [rozvoj venkova]. –
Investice k zvýšení odolnosti a ekologické hodnoty
lesních ekosystémů podle čl. 22 odst. 1 písm. d) nařízení (EU)
č. xx/xxx [rozvoj venkova]. –
Agroenvironmentální operace zaměřené na
biologickou rozmanitost podle článku 29 nařízení (EU) č. xx/xxx
[rozvoj venkova]. –
Ekologické zemědělství zaměřené
na biologickou rozmanitost podle článku 30 nařízení (EU) č.
xx/xxx [rozvoj venkova]. –
Lesnicko-environmentální služby a ochrana lesů
zaměřené na biologickou rozmanitost podle článku 35
nařízení (EU) č. xx/xxx [rozvoj venkova]. Ochrana vod: –
Ustanovení čl. 11 odst. 3 směrnice
2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v
oblasti vodní politiky. –
Náležité použití přípravků na ochranu
rostlin podle článku 55 nařízení (ES) č. 1107/2009, zejména
dodržení obecných zásad integrované ochrany rostlin podle článku 14
směrnice 2009/128/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost
Společenství za účelem dosažení udržitelného používání
pesticidů. –
Investice do hmotného majetku pro hospodaření
s vodou podle čl. 18 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. xx/xxx
[rozvoj venkova]. –
Agroenvironmentální operace zaměřené na
hospodaření s vodou podle článku 29 nařízení (EU) č. xx/xxx
[rozvoj venkova]. –
Ekologické zemědělství zaměřené
na hospodaření s vodou podle článku 30 nařízení (EU) č.
xx/xxx [rozvoj venkova]. Oznamování chorob zvířat a rostlin: –
Směrnice Rady 2003/85/ES ze dne 29. září
2003, kterou se stanoví opatření Společenství pro tlumení slintavky a
kulhavky. –
Směrnice Rady 92/119/EHS ze dne 17. prosince
1992, kterou se zavádějí obecná opatření Společenství pro
tlumení některých nákaz zvířat a zvláštní opatření týkající
se vezikulární choroby prasat. –
Směrnice Rady 2000/75/ES ze dne
20. listopadu 2000, kterou se stanoví zvláštní ustanovení týkající se
tlumení a eradikace katarální horečky ovcí. –
Směrnice Rady 2000/29/ES ze dne 8. května
2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých
rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich
rozšiřování na území Společenství. Inovace: –
Informace o opatřeních zaměřených na
inovace. –
Šíření informací o činnostech v rámci
sítě [evropského inovačního partnerství] podle článku 53
nařízení (EU) č. xx/xxx [rozvoj venkova]. –
Spolupráce podle článku 36 nařízení (EU)
č. xx/xxx [rozvoj venkova]. PŘÍLOHA II Pravidla
podmíněnosti podle článku 93 PPH: povinné
požadavky na hospodaření DZES: normy pro
dobrý zemědělský a environmentální stav půdy Oblast || Hlavní téma || Požadavky a normy Životní prostředí, změna klimatu, dobrý zemědělský stav půdy || Voda || PPH 1 || Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1) || Články 4 a 5 DZES 1 || Zřízení ochranných pásem podél vodních toků[48] || DZES 2 || V případech, kdy využití vody k zavlažování podléhá schválení, dodržování schvalovacích postupů || DZES 3 || Ochrana podzemních vod proti znečištění: zákaz přímého vypouštění do podzemních vod a opatření na předcházení nepřímému znečištění podzemních vod vypouštěním nebezpečných látek uvedených v příloze směrnice 80/68/EHS na povrchu a jejich průsakem půdou || Půda a zásoby uhlíku || DZES 4 || Minimální pokryv půdy || DZES 5 || Minimální úroveň obhospodařování půdy odrážející specifické místní podmínky k omezování eroze || DZES 6 || Zachování úrovně organických složek půdy, včetně zákazu pálení orné půdy se strništěm || DZES 7 || Ochrana mokřin a půd bohatých na uhlík, včetně zákazu první orby[49] || Biologická rozmanitost || PPH 2 || Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7) || Čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 2 písm. b), čl. 4 odst. 1, 2 a 4 PPH 3 || Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7) || Čl. 6 odst. 1 a 2 Krajina, minimální úroveň péče || DZES 8 || Zachování krajinných prvků, včetně případných mezí, rybníků, příkopů, stromů ve stromořadí, ve skupině nebo zvlášť, hranic polí a teras, včetně zákazu stříhání mezí a kácení stromů v období hnízdění a odchovu mláďat, a možná opatření k zamezení nepůvodním invazním druhům a škůdcům || Veřejné zdraví, zdraví zvířat a rostlin || Bezpečnost potravin || PPH 4 || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1) || Články 14 a 15, čl. 17 odst. 1[50] a články 18, 19 a 20 PPH 5 || Směrnice Rady 96/22/ES ze dne 29. dubna 1996 o zákazu používání některých látek s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem a beta-sympatomimetik v chovech zvířat (Úř. věst. L 125, 23.5.1995, s. 3) || Čl. 3 písm. a), b), d) a e) a články 4, 5 a 7 Identifikace a evidence zvířat || PPH 6 || Směrnice Rady 2008/71/ES ze dne 15. července 2008 o identifikaci a evidování prasat (Úř. věst. L 213, 8.8.2005, s. 31) || Články 3, 4 a 5 PPH 7 || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa (Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1) || Články 4 a 7 PPH 8 || Nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. prosince 2003 o stanovení systému identifikace a evidence ovcí a koz (Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 8) || Články 3, 4 a 5 Choroby zvířat || PPH 9 || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1) || Články 7, 11, 12, 13 a 15 Přípravky na ochranu rostlin || PPH 10 || Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1) || Čl. 55 první a druhá věta Dobré životní podmínky zvířat || Dobré životní podmínky zvířat || PPH 11 || Směrnice Rady 2008/119/ES ze dne 18. prosince 2008, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu telat (Úř. věst. L 10, 15.1.2009, s. 7) || Články 3 a 4 PPH 12 || Směrnice Rady 2008/120/ES ze dne 18. prosince 2008, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu prasat (Úř. věst. L 47, 18.2.2009, s. 5) || Článek 3 a článek 4 PPH 13 || Směrnice Rady 98/58/ES ze dne 20. července 1998 o ochraně zvířat chovaných pro hospodářské účely (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 23) || Článek 4 PŘÍLOHA III SROVNÁVACÍ
TABULKA 1. Nařízení (EHS) č. 352/78 Nařízení (EHS) č. 352/78 || Toto nařízení Článek 1 || Čl. 45 odst. 1 písm. e) Článek 2 || Čl. 45 odst. 2 Článek 3 || Čl. 48 odst. 1 Článek 4 || - Článek 5 || - Článek 6 || - 2. Nařízení (ES) č. 2799/98 Nařízení (ES) č. 2799/98 || Toto nařízení Článek 1 || - Článek 2 || Čl. 105 odst. 2 a článek 106 Článek 3 || Článek 106 Článek 4 || - Článek 5 || - Článek 6 || - Článek 7 || Článek 107 Článek 8 || Článek 108 Článek 9 || - Článek 10 || - Článek 11 || - 3. Nařízení (ES) č. 814/2000 Nařízení (ES) č. 814/2000 || Toto nařízení Článek 1 || Čl. 47 odst. 1 Článek 2 || Čl. 47 odst. 2 Článek 3 || - Článek 4 || - Článek 5 || - Článek 6 || - Článek 7 || - Článek 8 || Čl. 47 odst. 5 Článek 9 || - Článek 10 || Čl. 47 odst. 4 a článek 112 Článek 11 || - 4. Nařízení (ES) č. 1290/2005 Nařízení (ES) č. 1290/2005 || Toto nařízení Článek 1 || Článek 1 Článek 2 || Článek 3 Článek 3 || Článek 4 Článek 4 || Článek 5 Článek 5 || Článek 6 Článek 6 || Článek 7 Článek 7 || Článek 9 Článek 8 || Článek 102 Článek 9 || Článek 60 Článek 10 || Článek 10 Článek 11 || Článek 11 Článek 12 || Článek 16 Článek 13 || Článek 19 Článek 14 || Článek 17 Článek 15 || Článek 18 Článek 16 || Článek 42 Článek 17 || Čl. 43 odst. 1 Článek 17a || Čl. 43 odst. 2 Článek 18 || Článek 24 Článek 19 || Článek 26 Článek 20 || Článek 27 Článek 21 || Článek 28 Článek 22 || Článek 31 Článek 23 || Článek 32 Článek 24 || Článek 33 Článek 25 || Článek 34 Článek 26 || Článek 35 Článek 27 || Čl. 43 odst. 1 Článek 27a || Čl. 43 odst. 2 Článek 28 || Článek 36 Článek 29 || Článek 37 Článek 30 || Článek 53 Článek 31 || Článek 54 Článek 32 || Články 56 a 57 Článek 33 || Články 56 a 58 Článek 34 || Článek 45 Článek 35 || - Článek 36 || Článek 50 Článek 37 || Článek 49 Článek 38 || - Článek 39 || - Článek 40 || - Článek 41 || Článek 112 Článek 42 || - Článek 43 || Článek 109 Článek 44 || Článek 103 Článek 44a || Čl. 113 odst. 1 Článek 45 || Čl. 105 odst. 1 a čl. 106 odst. 3 a 4 Článek 46 || - Článek 47 || Článek 113 Článek 48 || Článek 114 Článek 49 || Článek 115 5. Nařízení (ES) č. 485/2008 Nařízení (ES) č. 485/2008 || Toto nařízení Článek 1 || Článek 79 Článek 2 || Článek 80 Článek 3 || Článek 81 Článek 4 || - Článek 5 || Čl. 82 odst. 1, 2 a 3 Článek 6 || Čl. 82 odst. 4 Článek 7 || Článek 83 Článek 8 || Čl. 103 odst. 2 Článek 9 || Článek 86 Článek 10 || Článek 84 Článek 11 || Článek 85 Článek 12 || Čl. 106 odst. 3 Článek 13 || - Článek 14 || - Článek 15 || Článek 87 Článek 16 || - Článek 17 || - LEGISLATIVNÍ
FINANČNÍ VÝKAZ
1.
RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
1.1.
Název návrhu/podnětu
- návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro
přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci
společné zemědělské politiky, - návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná
organizace trhů se zemědělskými produkty (nařízení o
jednotné společné organizaci trhů), - návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře pro rozvoj venkova z
Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), - návrh
nařízení Evropského parlamentu a Rady o financování, řízení a
sledování společné zemědělské politiky, - v
návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění
nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o poskytování
přímých plateb zemědělcům v roce 2013, - návrh
nařízení Rady, kterým se určují opatření na stanovení
některých podpor a náhrad v souvislosti se společnou organizací
trhů se zemědělskými produkty, - v
návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění
nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o režim jednotné
platby a podporu pěstitelům révy.
1.2.
Příslušné oblasti politik podle
členění ABM/ABB[51]
Oblast
politiky hlavy 05 z okruhu 2
1.3.
Povaha návrhu/podnětu (legislativní rámec pro
SZP po roce 2013)
x Návrh/podnět se týká nové akce ¨ Návrh/podnět se
týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[52] x Návrh/podnět se týká prodloužení
stávající akce x Návrh/podnět se týká akce
přesměrované na jinou akci
1.4.
Cíle
1.4.1.
Víceleté strategické cíle Komise sledované
návrhem/podnětem
V
zájmu podpory účinnosti zdrojů s ohledem na inteligentní a udržitelný
růst zemědělství EU podporující začlenění a rozvoj
venkova v souladu se strategií Evropa 2020 jsou cíli SZP: –
životaschopná produkce potravin, –
udržitelné hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti
klimatu, –
vyvážený územní rozvoj.
1.4.2.
Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
Specifické cíle pro oblast politiky 05: Specifický cíl č. 1: Poskytovat
environmentální veřejné statky Specifický cíl č. 2: Kompenzace
za obtíže při produkci v oblastech se zvláštními přírodními omezeními Specifický cíl č. 3: Provádět
opatření zaměřená na přizpůsobení se změně
klimatu a její zmírňování Specifický cíl č. 4: Spravovat
rozpočet EU (SZP) v souladu s vysokými standardy finančního
řízení Specifický cíl pro ABB 05 02 – Intervence na zemědělských
trzích: Specifický cíl č. 5: Zlepšit
konkurenceschopnost odvětví zemědělství a zvýšit podíl jeho
hodnoty v potravinovém řetězci Specifický cíl pro ABB 05 03 – Přímé podpory: Specifický cíl č. 6: Přispět
k příjmům zemědělských podniků a omezit kolísavost
příjmu zemědělských podniků Specifický cíl pro ABB 05 04 – Rozvoj venkova: Specifický cíl č. 7: Podporovat
ekologický růst inovacemi Specifický cíl č. 8: Podpořit
zaměstnanost na venkově a zachovat sociální strukturu ve venkovských
oblastech Specifický cíl č. 9: Zlepšit
venkovské hospodářství a podporovat diverzifikaci Specifický cíl č. 10: Umožnit
strukturální rozmanitost v zemědělských systémech
1.4.3.
Očekávané výsledky a dopady
V
této fázi není možné stanovit kvantitativní cíle pro ukazatele dopadu.
Ačkoli může politika jít určitým směrem, závisely by široké
ekonomické, environmentální a sociální výsledky měřené těmito
ukazateli v konečném důsledku také na dopadu řady externích
faktorů, které jsou podle nedávných zkušeností výrazné a
nepředvídatelné. Probíhá další analýza, která bude k dispozici pro období
po roce 2013. Pokud
jde o přímé platby, budou členské státy mít možnost v omezeném
rozsahu rozhodnout o provádění některých součástí režimů
přímých plateb. U
rozvoje venkova budou očekávané výsledky a dopad záviset na programech
rozvoje venkova, které členské státy předloží Komisi. Členské
státy budou požádány, aby ve svých programech stanovily cíle.
1.4.4.
Ukazatele výsledků a dopadů
Návrhy
stanoví zřízení společného rámce pro sledování a hodnocení s cílem
měřit výkonnost společné zemědělské politiky. Tento
rámec zahrnuje všechny nástroje týkající se sledování a hodnocení opatření
SZP, a zejména přímých plateb, tržních opatření, opatření pro
rozvoj venkova a uplatňování podmíněnosti. Dopad
těchto opatření SZP se měří ve vztahu k těmto
cílům: a) životaschopná
produkce potravin zaměřená na příjmy zemědělství,
zemědělskou produktivitu a cenovou stabilitu; b) udržitelné
hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu
zaměřené na emise skleníkových plynů, biologickou rozmanitost,
půdu a vodu; c) vyvážený
územní rozvoj zaměřený na zaměstnanost, růst a chudobu ve
venkovských oblastech. Komise
prostřednictvím prováděcích aktů vymezí soubor zvláštních
ukazatelů pro tyto cíle a oblasti. Pokud
jde o rozvoj venkova, navrhuje se mimo jiné posílený systém společného
sledování a hodnocení. Cílem tohoto systému je a) prokázat pokrok a dosažené
výsledky politiky rozvoje venkova a posoudit dopad, účinnost,
účelnost a význam intervencí politiky rozvoje venkova, b) přispět
k lépe zaměřené podpoře rozvoje venkova a c) podpořit
společný proces získávání poznatků týkající se sledování a hodnocení.
Komise prostřednictvím prováděcích aktů sestaví seznam
společných ukazatelů, které souvisejí s politickými prioritami.
1.5.
Odůvodnění návrhu/podnětu
1.5.1.
Potřeby, které mají být uspokojeny v
krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
Cílem
návrhů je stanovit legislativní rámec společné zemědělské
politiky pro období po roce 2013, aby bylo možné dosáhnout víceletých
strategických cílů SZP, jež přímo vyplývají ze strategie Evropa 2020
pro evropské venkovské oblasti, a splnit příslušné požadavky Smlouvy.
1.5.2.
Přidaná hodnota ze zapojení EU
Budoucí
SZP nebude jen politikou, která se zabývá malou, i když zásadní částí
ekonomiky EU, ale také politikou strategického významu pro zabezpečení
potravin, pro životní prostředí a územní rovnováhu. SZP tedy jako
skutečně společná politika co nejúčinněji využívá
omezených rozpočtových zdrojů a zároveň v celé EU zachovává
udržitelné zemědělství, řeší důležité
přeshraniční otázky, jako jsou klimatické změny, a posiluje
solidaritu mezi členskými státy. Jak
uvádí sdělení Komise „Rozpočet – Evropa 2020“[53], je SZP skutečně
evropskou politikou. Místo 27 samostatných zemědělských politik a
rozpočtů spojily členské státy své prostředky na
provádění jednotné evropské politiky s jednotným evropským rozpočtem.
To přirozeně znamená, že na SZP připadá významná část
rozpočtu EU. Tento přístup je však daleko účinnější a
hospodárnější než nekoordinovaný vnitrostátní přístup.
1.5.3.
Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
Na
základě zhodnocení stávajícího politického rámce, široké konzultace se
zúčastněnými stranami a analýzy budoucích úkolů a potřeb
bylo provedeno komplexní posouzení dopadů. Další podrobnosti jsou uvedeny
v posouzení dopadů a v důvodové zprávě, jež jsou připojeny
k návrhům právních předpisů.
1.5.4.
Provázanost a možná synergie s dalšími
finančními nástroji
Návrhy
právních předpisů, na něž se vztahuje tento finanční výkaz,
by měly být chápány v širších souvislostech návrhu nařízení o
jednotném rámci se společnými pravidly pro fondy společného
strategického rámce (EZFRV, EFRR, ESF, Fond soudržnosti a Evropský námořní
a rybářský fond). Toto rámcové nařízení významně
přispěje ke snížení administrativní zátěže, k vynakládání
finančních prostředků EU účinným způsobem a k zavedení
zjednodušení do praxe. Rovněž je základem nových koncepcí společného
strategického rámce pro všechny tyto fondy a budoucí smlouvy o partnerství,
které se na tyto fondy rovněž budou vztahovat. Společný
strategický rámec, který bude stanoven, převede cíle a priority strategie
Evropa 2020 na priority EZFRV a rovněž EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a
Evropského námořního a rybářského fondu, které zajistí integrované
využívání fondů v zájmu splnění společných cílů. Společný
strategický rámec rovněž stanoví koordinační mechanismy s ostatními
příslušnými politikami a nástroji Unie. Pokud
jde o SZP, bude harmonizací a sblížením pravidel řízení a kontroly u
prvního (EZZF) a druhého (EZFRV) pilíře SZP navíc dosaženo významných
synergií a zjednodušení. Měla by být zachována silná vazba mezi EZZF a
EZFRV a rovněž by měly být udrženy stávající struktury v
členských státech.
1.6.
Doba trvání akce a finanční dopad
x Časově omezený
návrh/podnět (u návrhů nařízení o režimech přímých
plateb, nařízení o rozvoji venkova a přechodných opatřeních) –
x Návrh/podnět s platností 1. ledna 2014 do
31. prosince 2020 –
x Finanční dopad pro období příštího
víceletého finančního rámce. U rozvoje venkova dopad na platby do roku
2023. x Časově neomezený návrh/podnět
(u návrhu nařízení o jednotné společné organizaci trhů a
horizontálního nařízení) –
Provádění od roku 2014.
1.7.
Předpokládaný způsob řízení[54]
x Přímé centralizované řízení
Komisí ¨ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
svěřeny: –
¨ výkonným agenturám –
¨ subjektům zřízeným Společenstvími[55] –
¨ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
pověřeným výkonem veřejné služby –
¨ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení x Sdílené řízení s členskými
státy ¨ Decentralizované řízení s třetími zeměmi ¨ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte) Poznámky Žádná
podstatná změna ve srovnání se současným stavem, tj. většina
výdajů, kterých se dotýkají legislativní návrhy reformy SZP, bude
řízena sdíleným řízením s členskými státy. Velmi malá část
však bude i nadále spadat pod přímé centralizované řízení Komisí.
2.
SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
2.1.
Pravidla pro sledování a podávání zpráv
Pokud
jde o sledování a hodnocení SZP, předloží Komise každé čtyři
roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu, přičemž první zpráva
má být předložena nejpozději na konci roku 2017. Ta
je doplněna o zvláštní ustanovení ve všech oblastech SZP; různé
požadavky na komplexní zprávy a oznámení budou vymezeny v prováděcích
pravidlech. Pokud
jde o rozvoj venkova, jsou rovněž stanovena pravidla pro sledování
programů, jež budou sblížena s ostatními fondy a jež budou spojena s
hodnoceními ex-ante, průběžnými hodnoceními a hodnoceními ex-post.
2.2.
Systém řízení a kontroly
2.2.1.
Zjištěná rizika
Existuje
více než sedm milionů příjemců SZP, kteří dostávají podporu
v rámci řady různých režimů podpory, z nichž každý má podrobná a
někdy komplexní kritéria způsobilosti. Snižování
míry chybovosti v oblasti společné zemědělské politiky již lze
považovat za trend. Nejnovější míra chybovosti, jež se blíží 2 %,
potvrzuje celkové pozitivní hodnocení minulých let. Záměrem je
pokračovat v započatém úsilí a dosáhnout míry chybovosti nižší než 2
%.
2.2.2.
Předpokládané metody kontroly
Legislativní
balíček, zejména návrh nařízení o financování, řízení a
sledování společné zemědělské politiky, předpokládá
zachování a posílení stávajícího systému zřízeného nařízením (ES)
č. 1290/2005. Stanoví povinnou správní strukturu na úrovni členských
států, jež je soustředěna kolem akreditovaných platebních
agentur, které jsou odpovědné za provádění kontrol u
příjemců v souladu se zásadami stanovenými v bodě 2.3. Řídící
subjekt každé platební agentury musí každý rok předložit prohlášení o
důvěryhodnosti, které se týká úplnosti, přesnosti a věcné
správnosti účetních závěrek, řádného fungování systémů
vnitřní kontroly a zákonnosti a správnosti uskutečněných
operací. Ke všem třem prvkům musí poskytnout stanovisko nezávislý
auditní subjekt. Komise
bude i nadále provádět audit zemědělských výdajů za použití
přístupu založeného na hodnocení rizik, aby zajistila, že se její audity
zaměří na nejvíce rizikové oblasti. Prokáží-li tyto audity, že výdaje
vznikly v rozporu s pravidly Unie, vyloučí v souladu se systémem
schvalování souladu dotčené částky z financování Unií. Pokud
jde o náklady na kontroly, je podrobná analýza obsažena v příloze 8 k
posouzení dopadu, jež je připojeno k legislativním návrhům.
2.3.
Opatření k zamezení podvodů a
nesrovnalostí
Legislativní
balíček, zejména návrh nařízení o financování, řízení a
sledování společné zemědělské politiky, předpokládá
zachování a posílení stávajícího podrobného systému kontrol a sankcí
uplatňovaných platebními agenturami a základní rysy a zvláštní pravidla
přizpůsobená zvláštnostem každého režimu podpory. Systémy obecně
stanoví podrobné správní kontroly 100 % žádostí o podporu, případné
křížové kontroly s ostatními databázemi a kontroly minimálního počtu
operací na místě před provedením plateb, a to v závislosti na riziku,
které daný režim představuje. Pokud tyto kontroly na místě odhalí
vysoký počet nesrovnalostí, musí být provedeny dodatečné kontroly. V
této souvislosti je vůbec nejdůležitějším systémem integrovaný
administrativní a kontrolní systém, který v rozpočtovém roce 2010 pokrýval
přibližně 80 % celkových výdajů v rámci EZZF a EZFRV.
V případě členských států s řádně
fungujícími kontrolními systémy a nízkou mírou chybovosti bude Komise
zmocněna povolit snížení počtu kontrol na místě. Balíček
dále stanoví, že členské státy musí předcházet nesrovnalostem a
podvodům, zjišťovat a napravovat je, ukládat účinné, odrazující
a přiměřené sankce stanovené v právních předpisech Unie
nebo členských států, a zpětně získávat neoprávněné platby
i s úroky. Sem patří automatický mechanismus účetní závěrky u
případů nesrovnalostí, který stanoví, že nedojde-li ke zpětnému
získání plateb do čtyř let od data žádosti o zpětné získání
plateb, nebo do osmi let v případě, že dojde k soudnímu řízení, nese
finanční důsledky toho, že platby nebyly získány zpět,
dotyčný členský stát. Tento mechanismus bude silným motivačním
faktorem, který přiměje členské státy k co nejrychlejšímu
zpětnému získávání neoprávněných plateb.
3.
ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
Částky uvedené v tomto finančním výkaze
jsou vyjádřeny v běžných cenách a v závazcích. Kromě změn vyplývajících z
legislativních návrhů uvedených v tabulkách níže přináší legislativní
návrhy další změny, které nemají žádný finanční dopad. Pro kterýkoli z roků v období 2014–2020 nelze
v této fázi vyloučit uplatnění finanční kázně. To však
nebude záviset na reformních návrzích jako takových, ale na jiných faktorech,
jako je čerpání přímých podpor nebo budoucí vývoj na
zemědělských trzích. Pokud jde o přímé podpory, jsou
rozšířené čisté stropy pro rok 2014 (kalendářní rok 2013)
zařazené do návrhu týkajícího se přechodných opatření vyšší než
částky přidělené přímým podporám uvedeným v přiložených
tabulkách. Aniž je dotčena možná potřeba uplatnění mechanismu
finanční kázně, je účelem tohoto rozšíření zajistit
pokračování stávajících právních předpisů ve scénáři, v
němž by všechny ostatní prvky zůstaly nezměněné. Reformní návrhy obsahují ustanovení, jež poskytují
členským státům jistou míru flexibility v souvislosti s
přidělováním přímých podpor, respektive rozvojem venkova.
Rozhodnou-li se členské státy této flexibility využít, bude to mít
finanční následky v rámci daných částek, které nelze v této fázi
kvantifikovat. Tento finanční výkaz nezohledňuje možné
využití rezervy pro případ krizí. Je třeba zdůraznit, že
částky zohledněné u výdajů souvisejících s trhem nejsou založeny
na nákupu v rámci veřejné intervence a ostatních opatřeních
týkajících se krizových situací v jakémkoli odvětví.
3.1.
Okruhy víceletého finančního rámce a
dotčené výdajové rozpočtové linie
Tabulka 1: Prostředky pro SZP
včetně doplňujících prostředků stanovené v návrzích
víceletého finančního rámce a v návrzích reformy SZP V milionech EUR (běžné ceny) Rozpočtový rok || 2013 || 2013 upravený (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020 || || || || || || || || || || V rámci víceletého finančního rámce || || || || || || || || || || Okruh 2 || || || || || || || || || || Přímé podpory a výdaje související s trhem (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193 Odhadované účelově vázané příjmy || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704 P1 Přímé podpory a výdaje související s trhem (s účelově vázanými příjmy) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897 P2 Rozvoj venkova (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157 Celkem || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054 Okruh 1 || || || || || || || || || || Společný strategický rámec Zemědělský výzkum a inovace || nepoužije se || nepoužije se || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072 Nejchudší osoby || nepoužije se || nepoužije se || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 Celkem || nepoužije se || nepoužije se || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889 Okruh 3 || || || || || || || || || || Bezpečnost potravin || nepoužije se || nepoužije se || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450 || || || || || || || || || || Mimo víceletý finanční rámec || || || || || || || || || || Rezerva na zemědělské krize || nepoužije se || nepoužije se || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) || || || || || || || || || || Z toho maximálně dostupné pro zemědělství: (5) || nepoužije se || nepoužije se || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818 || || || || || || || || || || CELKEM || || || || || || || || || || Návrhy Komise (víceletý finanční rámec + mimo víceletý finanční rámec) + účelově vázané příjmy CELKEM || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156 Návrhy víceletého finančního rámce (tj. kromě rezervy a EFG) + účelově vázané příjmy CELKEM || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393 Poznámky: (1) S ohledem na již schválené legislativní
změny, tj. dobrovolné odlišení pro Spojené království a článek 136
„nevyužité prostředky“ přestanou platit do konce roku 2013. (2) Prostředky se týkají navrhovaného
ročního stropu pro první pilíř. Je však třeba vzít na
vědomí, že se navrhuje přesun negativních výdajů ze schválení
účetních závěrek (nyní v rozpočtové položce 05 07 01 06) do
účelově vázaných příjmů (položka 67 03). Podrobnosti viz
tabulka s odhady příjmů na další stránce. (3) Údaje za rok 2013 obsahují
prostředky pro veterinární a fytosanitární opatření, jakož i tržní
opatření pro odvětví rybolovu. (4) Prostředky ve výše uvedené tabulce
jsou v souladu s prostředky uvedenými ve sdělení Komise
„Rozpočet – Evropa 2020“ (KOM(2011) 500 v konečném znění, 29.
června 2011). Je však třeba rozhodnout, zda víceletý finanční
rámec zohlední přesun, který se navrhuje od roku 2014 pro finanční
krytí jednoho členského státu, a to z národního restrukturalizačního
programu v odvětví bavlny do rozvoje venkova, který znamená úpravu (4 miliony
EUR ročně) prostředků pro dílčí strop EZZF, respektive
pilíř 2. V následujících tabulkách níže byly prostředky
přesunuty, a to bez ohledu na to, zda je zohlední víceletý finanční
rámec. (5) V souladu se sdělením Komise
„Rozpočet – Evropa 2020“ (KOM(2011) 500 v konečném znění) bude celková
částka ve výši až 2,5 miliardy EUR v cenách roku 2011 k dispozici v rámci
Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, a to na další
podporu zemědělcům, kteří trpí následky globalizace. Ve
výše uvedené tabulce je rozpis podle roků v běžných cenách pouze orientační.
Předloha interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a
Komisí o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném
finančním řízení (KOM(2011) 403 v konečném znění, 29.
června 2011) stanoví pro EFG celkovou maximální roční částku ve
výši 429 milionů EUR v cenách roku 2011.
3.2.
Odhadovaný dopad na výdaje
3.2.1.
Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
Tabulka 2: Odhadované příjmy a
výdaje pro oblast politiky 05 v rámci okruhu 2 V milionech EUR (běžné ceny) Rozpočtový rok || 2013 || 2013 upravený || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020 PŘÍJMY || || || || || || || || || || 123 – Dávka z výroby cukru (vlastní zdroje) || 123 || 123 || 123 || 123 || || || || || || 246 || || || || || || || || || || 67 03 – Účelově vázané příjmy || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187 z toho: ex 05 07 01 06 – Schválení účetních závěrek || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Celkem || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433 VÝDAJE || || || || || || || || || || 05 02 - Trhy (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764 05 03 – Přímé podpory (před omezením) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105 05 03 – Přímé podpory (po omezení) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027 || || || || || || || || || || 05 04 – Rozvoj venkova (před omezením) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185 05 04 – Rozvoj venkova (po omezení) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263 || || || || || || || || || || 05 07 01 06 – Schválení účetních závěrek || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Celkem || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054 ČISTÝ ROZPOČET po zohlednění účelově vázaných příjmů || || || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867 Poznámky: (1) Pro rok
2013 předběžný odhad založený na návrhu rozpočtu na rok 2012 a
zohledňující právní úpravy schválené pro rok 2013 (např. strop pro
víno, zrušení prémie na bramborový škrob, sušená krmiva), jakož i
předpokládaný vývoj. Pro všechny roky odhady předpokládají, že
nedojde k další potřebě financování podpůrných opatření z
důvodu narušení trhu nebo krizí. (2) Prostředky
pro rok 2013 zahrnují odhad klučení vína v roce 2012. Tabulka 3: Výpočet finančního
dopadu návrhů reformy SZP, pokud jde o příjmy a výdaje SZP, podle
rozpočtových kapitol V milionech EUR (běžné ceny) Rozpočtový rok || 2013 || 2013 upravený || || CELKEM 2014–2020 || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || PŘÍJMY || || || || || || || || || || 123 – Dávka z výroby cukru (vlastní zdroje) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || || || || || || || || || 67 03 – Účelově vázané příjmy || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 z toho: ex 05 07 01 06 – Schválení účetních závěrek || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Celkem || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 VÝDAJE || || || || || || || || || || 05 02 - Trhy (1) || 3 311 || 3 311 || –689 || –670 || –641 || –612 || –589 || –601 || –612 || –4 413 05 03 – Přímé podpory (před omezením) (2) || 42 170 || 42 535 || –460 || –492 || –534 || –577 || –617 || –617 || –617 || –3 913 05 03 – Přímé podpory – Odhadovaný výsledek omezení přesunutý do rozvoje venkova || || || 0 || –164 || –172 || –185 || –186 || –186 || –186 || –1 078 05 04 – Rozvoj venkova (před omezením) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28 05 04 – Rozvoj venkova – Odhadovaný výsledek omezení přesunutý z přímých podpor || || || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078 05 07 01 06 – Schválení účetních závěrek || –69 || –69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483 Celkem || 60 229 || 60 229 || –1 076 || –1 089 || –1 102 || –1 115 || –1 133 || –1 144 || –1 156 || –7 815 ČISTÝ ROZPOČET po zohlednění účelově vázaných příjmů || || || –1 145 || –1 158 || –1 171 || –1 184 || –1 202 || –1 213 || –1 225 || –8 298 Poznámky: (1) Pro rok
2013 předběžný odhad založený na návrhu rozpočtu na rok 2012 a
zohledňující právní úpravy schválené pro rok 2013 (např. strop pro
víno, zrušení prémie na bramborový škrob, sušená krmiva), jakož i
předpokládaný vývoj. Pro všechny roky odhady předpokládají, že
nedojde k další potřebě financování podpůrných opatření z
důvodu narušení trhu nebo krizí. (2) Prostředky
pro rok 2013 zahrnují odhad klučení vína v roce 2012. Tabulka 4: Výpočet finančního
dopadu návrhů reformy SZP, pokud jde o výdaje SZP související s trhem V milionech EUR (běžné ceny) ROZPOČTOVÝ ROK || || Právní základ || Odhadované potřeby || Změny oproti roku 2013 || || || || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020 Výjimečná opatření: efektivnější a rozšířená oblast působnosti právního základu || || Články 154, 155, 156 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm Zrušení intervence pro pšenici tvrdou a čirok || || bývalý článek 10 || pm || – || – || – || – || – || – || – || – Potravinové programy pro nejchudší osoby || (2) || bývalý článek 27 nařízení 1234/2007 || 500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –500,0 || –3 500,0 Soukromé skladování (lněné vlákno) || || článek 16 || nepoužije se || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm Podpora odvětví bavlny – restrukturalizace || (3) || bývalý článek 5 nařízení 637/2008 || 10,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –4,0 || –28,0 Poskytování podpory pro seskupení producentů v odvětví ovoce a zeleniny || || bývalý článek 117 || 30,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || –15,0 || –15,0 || –30,0 || –30,0 || –90,0 Projekt „Ovoce do škol“ || || článek 21 || 90,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 420,0 Zrušení organizací producentů chmele || || bývalý článek 111 || 2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –2,3 || –15,9 Volitelné soukromé skladování sušeného odstředěného mléka || || článek 16 || nepoužije se || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm Zrušení podpory pro použití odstředěného mléka / sušeného odstředěného mléka jako krmiva/kaseinu a použití kaseinu || || bývalé články 101 a 102 || pm || – || – || – || – || – || – || – || – Volitelné soukromé skladování másla || (4) || článek 16 || 14,0 || [–1,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–14,0] || [–85,0] Zrušení propagační dávky na mléko || || bývalý článek 309 || pm || – || – || – || – || – || – || – || – 05 02 CELKEM || || || || || || || || || || || Čistý dopad reformních návrhů (5) || || || || –446,3 || –446,3 || –446,3 || –461,3 || –461,3 || –476,3 || –476,3 || –3 213,9 Poznámky: (1) Potřeby
pro rok 2013 jsou odhady založené na návrhu rozpočtu Komise pro rok 2012,
s výjimkou a) odvětví ovoce a zeleniny, kde jsou potřeby založeny na
finančním výkaze příslušných reforem, a b) veškerých již schválených
právních změn. (2) Prostředky
pro rok 2013 odpovídají návrhu Komise KOM(2010) 486. Od roku 2014 bude
opatření financováno v rámci okruhu 1. (3) Finanční
krytí pro restrukturalizační program v odvětví bavlny pro Řecko
(4 miliony EUR/rok) bude od roku 2014 převedeno na rozvoj venkova. Finanční
krytí pro Španělsko (6,1 milionu EUR/rok) bude od roku 2018 převedeno
na režim jednotné platby (schváleno). (4) Odhadovaný
účinek v případě neuplatnění opatření. (5) Kromě
výdajů v rámci kapitol 05 02 a 05 03 se očekává, že přímé výdaje
v kapitolách 05 01, 05 07 a 05 08 budou financovány z příjmů, které
budou účelově vázány na EZZF. Tabulka 5: Výpočet finančního
dopadu návrhů reformy SZP, pokud jde o přímé podpory V milionech EUR (běžné ceny) ROZPOČTOVÝ ROK || || Právní základ || Odhadované potřeby || Změny oproti roku 2013 || || || 2013 (1) || 2013 upravený (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020 || || || || || || || || || || || || Přímé podpory || || || 42 169,9 || 42 535,4 || 341,0 || 381,1 || 589,6 || 768,0 || 733,2 || 733,2 || 733,2 || 4 279,3 – již schválené změny: || || || || || || || || || || || || začleňování EU 12 || || || || || 875,0 || 1 133,9 || 1 392,8 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 10 008,1 restrukturalizace odvětví bavlny || || || || || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 6,1 || 6,1 || 6,1 || 18,4 kontrola stavu || || || || || –64,3 || –64,3 || –64,3 || –90,0 || –90,0 || –90,0 || –90,0 || –552,8 předchozí reformy || || || || || –9,9 || –32,4 || –32,4 || –32,4 || –32,4 || –32,4 || –32,4 || –204,2 || || || || || || || || || || || || – změny v návaznosti na nové návrhy reformy SZP || || || –459,8 || –656,1 || –706,5 || –761,3 || –802,2 || –802,2 || –802,2 || –4 990,3 z toho: omezení || || || || || 0,0 || –164,1 || –172,1 || –184,7 || –185,6 || –185,6 || –185,6 || –1 077,7 || || || || || || || || || || || || 05 03 CELKEM || || || || || || || || || || || || Čistý dopad reformních návrhů || || || || || –459,8 || –656,1 || –706,5 || –761,3 || –802,2 || –802,2 || –802,2 || –4 990,3 CELKOVÉ VÝDAJE || || || 42 169,9 || 42 535,4 || 42 876,4 || 42 916,5 || 43 125,0 || 43 303,4 || 43 268,7 || 43 268,7 || 43 268,7 || 302 027,3 Poznámky: (1) Prostředky
pro rok 2013 zahrnují odhad klučení vína v roce 2012. (2) S
ohledem na již schválené legislativní změny, tj. dobrovolné odlišení pro
Spojené království a článek 136 „nevyužité prostředky“ přestanou
platit do konce roku 2013. Tabulka 6: Složky přímých podpor V milionech EUR (běžné ceny) ROZPOČTOVÝ ROK || || || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020 Příloha II || || || || || 42 407,2 || 42 623,4 || 42 814,2 || 42 780,3 || 42 780,3 || 42 780,3 || 256 185,7 Platby pro zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí (30 %) || || || || || 12 866,5 || 12 855,3 || 12 844,3 || 12 834,1 || 12 834,1 || 12 834,1 || 77 068,4 Maximální částka, která může být přidělena platbám pro mladé zemědělce (2 %) || || || || || 857,8 || 857,0 || 856,3 || 855,6 || 855,6 || 855,6 || 5 137,9 Režim základní platby, platby na oblasti s přírodními omezeními, dobrovolná podpora vázaná na produkci || || || || || 28 682,9 || 28 911,1 || 29 113,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 173 979,4 Maximální částka, která může být z výše uvedených linií použita na financování režimu pro malé zemědělce (10 %) || || || || || 4 288,8 || 4 285,1 || 4 281,4 || 4 278,0 || 4 278,0 || 4 278,0 || 25 689,3 Přesuny v odvětví vína uvedené v příloze II[56] || || || || || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 959,1 Omezení || || || || || –164,1 || –172,1 || –184,7 || –185,6 || –185,6 || –185,6 || –1 077,7 Bavlna || || || || || 256,0 || 256,3 || 256,5 || 256,6 || 256,6 || 256,6 || 1 538,6 POSEI / menší ostrovy v Egejském moři || || || || || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 2 504,4 Tabulka 7: Výpočet finančního
dopadu návrhů reformy SZP, pokud jde o přechodná opatření pro
poskytování přímých podpor v roce 2014 V milionech EUR (běžné ceny) ROZPOČTOVÝ ROK || || Právní základ || Odhadované potřeby || Změny oproti roku 2013 || || || 2013 (1) || 2013 upravený || 2014 (2) Příloha IV nařízení Rady (ES) č. 73/2009 || || || 40 165,0 || 40 530,5 || 541,9 začleňování EU 10 || || || || || 616,1 kontrola stavu || || || || || –64,3 předchozí reformy || || || || || –9,9 05 03 CELKEM || || || || || CELKOVÉ VÝDAJE || || || 40 165,0 || 40 530,5 || 41 072,4 Poznámky: (1) Prostředky
pro rok 2013 zahrnují odhad klučení vína v roce 2012. (2) Rozšířené
čisté stropy zahrnují odhad přesunů v odvětví vína na režim
jednotné platby na základě rozhodnutí přijatých členskými státy
pro rok 2013. Tabulka 8: Výpočet finančního
dopadu návrhů reformy SZP, pokud jde o rozvoj venkova V milionech EUR (běžné ceny) ROZPOČTOVÝ ROK || || Právní základ || Prostředky na rozvoj venkova || Změny oproti roku 2013 || || || || 2013 || 2013 upravený (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || CELKEM 2014–2020 Programy pro rozvoj venkova || || || 14 788,9 || 14 423,4 || || || || || || || || Podpora odvětví bavlny – restrukturalizace || (2) || || || || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 28,0 Výsledek omezení přímých podpor || || || || || || 164,1 || 172,1 || 184,7 || 185,6 || 185,6 || 185,6 || 1 077,7 Finanční krytí pro rozvoj venkova vyjma technické pomoci || (3) || || || || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –8,5 || –59,4 Technická pomoc || (3) || || 27,6 || 27,6 || 8,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 29,4 Cena za projekty místní inovativní spolupráce || (4) || || nepoužije se || nepoužije se || 0,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 30,0 05 04 CELKEM || || || || || || || || || || || || Čistý dopad reformních návrhů || || || || || 4,0 || 168,1 || 176,1 || 188,7 || 189,6 || 189,6 || 189,6 || 1 105,7 CELKOVÉ VÝDAJE (před omezením) || || || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 101 185,5 CELKOVÉ VÝDAJE (po omezení) || || || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 619,2 || 14 627,2 || 14 639,8 || 14 640,7 || 14 640,7 || 14 640,7 || 102 263,2 Poznámky: (1) Úpravy
v souladu se stávajícími právními předpisy se použijí pouze do konce
rozpočtového roku 2013. (2) Prostředky
tabulce 1 (oddíl 3.1) jsou v souladu s prostředky uvedenými ve
sdělení Komise „Rozpočet – Evropa 2020“ (KOM(2011) 500 v
konečném znění). Je však třeba rozhodnout, zda víceletý
finanční rámec zohlední přesun, který se navrhuje od roku 2014 pro
finanční krytí jednoho členského státu, a to z národního
restrukturalizačního programu v odvětví bavlny do rozvoje venkova,
který znamená úpravu (4 miliony EUR ročně) prostředků pro
dílčí strop EZZF, respektive pilíř 2. V tabulce 8 výše byly
prostředky přesunuty, a to bez ohledu na to, zda je zohlední víceletý
finanční rámec. (3) Prostředky
na technickou pomoc pro rok 2013 byly stanoveny na základě původního
finančního krytí pro rozvoj venkova (přesuny z pilíře 1 nejsou
zahrnuty). Technická pomoc pro
období 2014–2020 je stanovena ve výši 0,25 % celkového finančního krytí
pro rozvoj venkova. (4) Pokryto
prostředky, jež jsou k dispozici pro technickou pomoc. Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“ v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Pozn.: Odhaduje se, že legislativní návrhy
nebudou mít dopad na prostředky správní povahy, tj. záměrem je
provedení legislativního rámce se stávající úrovní lidských zdrojů a
správních výdajů. || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM GŘ: AGRI || Lidské zdroje || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986 Ostatní správní výdaje || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928 GŘ AGRI CELKEM || Prostředky || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || || || Rok N[57] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || || || || || || || || Platby || || || || || || || ||
3.2.2.
Odhadovaný dopad na operační prostředky
–
¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků
–
x Návrh/podnět vyžaduje využití
operačních prostředků, jak je vysvětleno dále: Prostředky na závazky v milionech EUR
(zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM VÝSTUPY Druh výstupu || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Celkem náklady SPECIFICKÝ CÍL Č. 5: Zlepšit konkurenceschopnost odvětví zemědělství a zvýšit podíl jeho hodnoty v potravinovém řetězci || || || || || || || || || || || || || || || || – Ovoce a zelenina: Uvádění na trh organizacemi producentů (OP)[58] || Podíl hodnoty produkce uváděné na trh OP na hodnotě celkové produkce || || || 830,0 || || 830,0 || || 830,0 || || 830,0 || || 830,0 || || 830,0 || || 830,0 || || 5 810,0 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Restrukturalizace58 || Počet hektarů || || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || || 3 326,0 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Investice58 || || || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || || 1 252,6 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Destilace vedlejších produktů58 || Hektolitry || || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || || 686,4 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Konzumní alkohol58 || Počet hektarů || || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || || 14,2 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Použití zahuštěného moštu58 || Hektolitry || || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || || 261,8 – Víno: Finanční krytí v členských státech – Propagace58 || || || || 267,9 || || 267,9 || || 267,9 || || 267,9 || || 267,9 || || 267,9 || || 267,9 || || 1 875,3 – Ostatní: || || || || 720,2 || || 739,6 || || 768,7 || || 797,7 || || 820,3 || || 808,8 || || 797,1 || || 5 452,3 Mezisoučet za specifický cíl č. 5 || || 2 621,8 || || 2 641,2 || || 2 670,3 || || 2 699,3 || || 2 721,9 || || 2 710,4 || || 2 698,7 || || 18 763,5 SPECIFICKÝ CÍL Č. 6: Přispět k příjmům zemědělských podniků a omezit kolísavost příjmu zemědělských podniků || || || || || || || || || || || || || || || || – Přímá podpora příjmů[59] || Počet placených hektarů (v milionech) || || 161,014 || 42 876,4 || 161,014 || 43 080,6 || 161,014 || 43 297,1 || 161,014 || 43 488,1 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 303 105,0 Mezisoučet za specifický cíl č. 6 || || 42 876,4 || || 43 080,6 || || 43 297,1 || || 43 488,1 || || 43 454,3 || || 43 454,3 || || 43 454,3 || || 303 105,0 NÁKLADY CELKEM || || || || || || || || || || || || || || || || Pozn.: Bude třeba určit výstupy pro
specifické cíle 1 až 4 a 7 až 10 (viz oddíl 1.4.2 výše).
3.2.3.
Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
3.2.3.1.
Shrnutí
–
¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků –
x Návrh/podnět vyžaduje využití správních
prostředků, jak je vysvětleno dále: v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje[60] || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986 Ostatní správní výdaje || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || Lidské zdroje || || || || || || || || Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || || Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || || CELKEM || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
3.2.3.2.
Odhadované potřeby v
oblasti lidských zdrojů
–
¨ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů –
x Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
zdrojů, jak je vysvětleno dále: Pozn.: Odhaduje se, že legislativní návrhy
nebudou mít dopad na prostředky správní povahy, tj. záměrem je
provedení legislativního rámce se stávající úrovní lidských zdrojů a
správních výdajů. Údaje za období 2014–2020 jsou založeny na stavu pro rok
2011. Odhad vyjádřete v celých číslech
(nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) || XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 XX 01 01 02 (při delegacích) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || || Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[61] || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || || XX 01 04 yy || - v ústředí || || || || || || || - při delegacích || || || || || || || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || || || || CELKEM[62] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 XX je oblast
politiky nebo dotčená hlava rozpočtu. Potřeby v oblasti
lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
omezení. Popis úkolů: Úředníci a dočasní zaměstnanci || Externí zaměstnanci ||
3.2.4.
Soulad se stávajícím víceletým finančním
rámcem
–
x Návrh/podnět je v souladu s NÁVRHY víceletého
finančního rámce NA OBDOBÍ 2014–2020. –
¨ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
finančního rámce. –
¨ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje flexibility nebo
změnu víceletého finančního rámce.
3.2.5.
Příspěvky třetích stran
–
Návrh/podnět nepočítá se
spolufinancováním od třetích stran. –
X Návrh/podnět týkající se rozvoje venkova
(EZFRV) počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu: prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
desetinná místa) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Celkem Upřesněte spolufinancující subjekt || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát || členský stát Spolufinancované prostředky CELKEM[63] || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno || bude upřesněno
3.3.
Odhadovaný dopad na příjmy
–
x Návrh/podnět nemá žádný finanční
dopad na příjmy. –
¨ Návrh/podnět má tento finanční dopad: –
x dopad na vlastní zdroje –
x dopad na různé příjmy v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[64] Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || || || || || || || || U účelově
vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
výdajové rozpočtové linie. Viz
tabulky 2 a 3 v oddíle 3.2.1. [1] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě,
Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů
Rozpočet – Evropa 2020, KOM(2011) 500 v konečném znění,
29.6.2011. [2] Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě,
Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru
regionů Budoucnost SZP do roku 2020: Řešení problémů
v oblasti potravin a přírodních zdrojů a územní
problematiky, KOM(2010) 672 v konečném znění, 18.11.2010. [3] Viz zejména usnesení Evropského parlamentu ze dne 23.
června 2011, 2011/2015(INI), a závěry předsednictví ze dne 18.
března 2011. [4] Stávající legislativní rámec tvoří nařízení Rady
(ES) č. 73/2009 (přímé platby), nařízení Rady (ES)
č. 1234/2007 (tržní nástroje), nařízení Rady (ES) č.
1698/2005 (rozvoj venkova) a nařízení Rady (ES) č. 1290/2005
(financování). [5] Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o
společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální
rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského
zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a
rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o
obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj,
Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES)
č. 1083/2006, KOM(2011) 615 ze dne 6. října 2011. [6] Přehled 517 obdržených příspěvků viz
příloha 9 posouzení dopadů. [7] Úř. věst. C , , s. . [8] Úř. věst. C , , s. . [9] Úř. věst. C , , s. . [10] KOM(2010) 672 v konečném znění, 18.11.2010. [11] Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1. [12] Úř. věst. L , , s. . [13] Úř. věst. L , , s. . [14] Úř. věst. L , , s. . [15] Úř. věst. L , , s. . [16] Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16. [17] Úř. věst. L , , s. . [18] Úř. věst. L , , s. . [19] Úř. věst. L 50, 22.2.1978, s. 1. [20] Úř. věst. L 100, 20.4.2000, s. 7. [21] KOM(2011) 500 v konečném znění, s. 7. [22] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1. [23] Úř. věst. L , , s. . [24] Úř. věst. L 143, 3.6.2008, s. 1. [25] Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1. [26] Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1. [27] Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1. [28] Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. [29] Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71. [30] Úř. věst. L 20, 26.1.1980, s. 43. [31] Úř. věst. L 349, 24.12.1998, s. 1. [32] Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31. [33] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1. [34] Rozsudek Soudu ve spojených věcech Volker und
Markus Schecke GbR a Hartmut Eifert/Land Hessen, C-92/09 a C-93/09,
Sb. rozh. 2010, s. I-0000. [35] Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 28. [36] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13. [37] Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1. [38] Úř. věst. L […], […], s. […]. [39] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [40] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1. [41] Úř. věst. L 145, 4.6.2008,
s. 1. [42] Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1. [43] Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 8. [44] Úř. věst. L 124, 8.6.1971, s. 1. [45] Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1. [46] Úř. věst. L 213, 8.8.2008, s. 31. [47] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2. [48] Ochranná pásma dobrého zemědělského a
environmentálního stavu musí jak uvnitř, tak vně ohrožených oblastí
vymezených v souladu s čl. 3 odst. 2 směrnice 91/676/EHS,
splňovat alespoň požadavky týkající se podmínek pro používání hnojiv
v blízkosti vodních toků podle bodu A4 přílohy II směrnice
91/676/EHS, které se použijí v souladu s akčními programy členských
států stanovenými podle čl. 5 odst. 4 směrnice 91/676/EHS. [49] Orba mokřin a půd bohatých na uhlík, které byly
nejpozději v roce 2011 definovány jako orná půda v souladu s čl.
2 písm. a) nařízení (ES) č. 1120/2009 a které jsou v souladu s definicí
orné půdy stanovené v čl. 4 písm. f) nařízení (EU) č.
přímé platby/xxx, se nepovažuje za první orbu. [50] Provedené zejména
prostřednictvím: – nařízení (EHS)
č. 2377/90: články 2, 4 a 5, – nařízení (ES)
č. 852/2004: čl. 4 odst. 1 a příloha I část A oddíl II
bod 4 písm. g), h), j), bod 5 písm. f), h), bod 6, oddíl III bod 8 písm. a),
b), d), e), bod 9 písm. a), c), – nařízení (ES)
č. 853/2004: čl. 3 odst. 1 a příloha III oddíl IX kapitola
I (část I bod 1 písm. b), c), d), e), část I bod 2 písm. a) odrážka
i), ii), iii), písm. b) odrážka i), ii), písm. c), část I bod 3, část
I bod 4, část I bod 5, část II A body 1, 2, 3, 4, část II B bod
1 písm. a), d), bod 2, bod 4 písm. a), b), příloha III oddíl X kapitola I
bod 1, – nařízení (ES)
č. 183/2005: čl. 5 odst. 1 a příloha I, část A I bod 4
písm. e), g), část A II bod 2 písm. a), b), e), čl. 5 odst. 5 a
příloha III body 1, 2, čl. 5 odst. 6 a – nařízení (ES)
č. 396/2005: článek 18. [51] ABM: řízení podle činností (Activity-Based
Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
(Activity-Based Budgeting). [52] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
finančního nařízení. [53] KOM(2011) 500 v konečném znění, 29.
června 2011. [54] Vysvětlení způsobů řízení spolu s
odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [55] Uvedené v článku 185 finančního nařízení. [56] Přímé podpory pro období 2014–2020 zahrnují odhad
přesunů v odvětví vína na režim jednotné platby na základě
rozhodnutí přijatých členskými státy pro rok 2013. [57] Rokem N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět
začíná provádět. [58] Založeno na předchozím čerpání a odhadech v
návrhu rozpočtu na rok 2012. U organizací producentů v odvětví
ovoce a zeleniny jsou prostředky v souladu s reformou tohoto odvětví
a podle výkazů o činnosti návrhu rozpočtu na rok 2012 budou
výstupy známy až koncem roku 2011. [59] Založeno na možných způsobilých oblastech pro rok
2009. [60] Založeno na průměrných nákladech ve výši 127 000
EUR na pracovní místa podle plánu pracovních míst úředníků a
dočasných zaměstnanců. [61] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci; MZ = místní
zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník. [62] Nezahrnuje dílčí strop rozpočtové linie
05.010404. [63] Bude stanoveno v programech rozvoje venkova
předkládaných členskými státy. [64] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z
cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po
odečtení 25 % nákladů na výběr.