EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32020Y0720(01)
Recommendation of the European Systemic Risk Board of 25 May 2020 on liquidity risks arising from margin calls (ESRB/2020/6) 2020/C 238/01
Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 25 maj 2020 om de likviditetsrisker som utgår från marginalsäkerhetskrav (ESRB/2020/6) 2020/C 238/01
Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 25 maj 2020 om de likviditetsrisker som utgår från marginalsäkerhetskrav (ESRB/2020/6) 2020/C 238/01
EUT C 238, 20.7.2020, p. 1–9
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
20.7.2020 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
C 238/1 |
EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS REKOMMENDATION
av den 25 maj 2020
om de likviditetsrisker som utgår från marginalsäkerhetskrav
(ESRB/2020/6)
(2020/C 238/01)
EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1), särskilt artikel 3.2 b, d, och f samt artiklarna 16–18,
med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (2), särskilt artikel 15.3 e och artiklarna 18–20, och
av följande skäl:
(1) |
Central clearing och marknader för marginalbetalningar avseende transaktioner som inte är föremål för central clearing är viktiga för den finansiella stabiliteten, särskilt för att hantera motpartsrisk. En ökad central clearing av derivat och säkerheter för derivatpositioner som inte är föremål för central clearing har medfört att derivatmarknaderna uppvisar en kraftigt förbättrad motståndskraft jämfört med finanskrisen 2008. Dessa reformer – som letts av rådet för finansiell stabilitet (FSB) utifrån de överenskommelser som nåtts på G20-nivå – har hjälpt till att den oro som funnits på marknaderna den senaste tiden inte har lett till en mer omfattande oro kring motpartskreditrisk. Central clearing maximerar också möjligheten till nettning, och förbättrar därmed likviditeten, inklusive marginalsäkerhetskrav som på ett mekaniskt sätt speglar förändringana i marknadspriserna. |
(2) |
Marknadsstörningar, t.ex. kraftiga prisfall och hög volatilitet, medför att marginalsäkerhetskraven ökar och kan också medföra att den initiala marginalsäkerheten som ska ställas för värdepapper, råvaror eller derivat ökar kraftigt. Marginalsäkerheter är viktiga för hur en central motpart hanterar motpartskreditrisk och är en integrerad del av riskhanteringen som stöder systemets motståndskraft. |
(3) |
Marknadsstörningar kan få stora konsekvenser för marknadsaktörernas likviditetshantering, deras finansieringsbehov, och eventuellt även för deras solvens om likviditetsproblemen skulle leda till omfattande blixtförsäljning av tillgångar (s.k. fire sales). |
(4) |
I förlängningen kan externa händelser till följd av stora rörelser på marknaderna och de därav resulterande marginalsäkerhetskraven utgöra en risk för det finansiella systemets stabilitet. |
(5) |
Covid-19 pandemin och den kraftigt ökade volatiliteten i oljepriset har bl.a. medfört krav på kraftigt ökade marginalsäkerhetskrav på både marknader där clearingen sker centralt, och sådana där den inte sker centralt. Sedan början av februari 2020 har de initiala marginalsäkerheterna ökat – mer för noterade derivat än OTC-derivat – mot bakgrund av högre transaktionsvolymer, och pga. av att modellerna för derivathandeln beaktar större potentiella förluster i framtiden baserat på den ökade volatiliteten. Dessutom har de centrala motparterna krävt stora belopp för dagliga variationsmarginaler för att beakta marknadens rörelser, där motsvarande utbetalning oftast först sker påföljande morgon vilket medför att likviditet tillfälligt innehas på den centrala motpartens konton. Man har även kunnat iaktta en avsevärd ökning i betalningar/utbetalningar av variationsmarginaler på bilaterala portföljer under mars månad. |
(6) |
Många clearingmedlemmar har sett en särskilt kraftig ökning av de initiala säkerhetsmarginalerna och vissa clearingmedlemmar har haft likviditetsproblem. Hittills har dock ingen central motpart etablerad inom unionen hamnat på obestånd. Marginalsäkerhetskrav kan ha haft betydande effekt för icke-banker, via kunders clearing eller genom transaktioner som inte är föremål för central clearing, pga. likviditetsproblem. Marknadsaktörernas framtida förmåga att hantera marginalsäkerhetskrav kommer att bero på den framtida volatiliteten och hur de klarar av sin likviditetshantering. |
(7) |
Koncentrationen på nivån centrala motparter och clearingmedlemmar samt de kopplingar som existerar mellan centrala motparter genom gemensamma clearingmedlemmar, tillhandahållare av likviditet, förvaringsinstitut eller investeringsmotparter kan också öka risken för att likviditetsrisker sprids. |
(8) |
De tekniska standarderna och riktlinjerna för att undvika procykliska effekter som introducerats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 (3) har som mål att begränsa de procykliska effekterna från centrala motparters marginalsäkerhetskrav. Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 153/2013 (4) innehåller specifikationer avseende de konjunkturförstärkande effekterna som utgår från marginalsäkerheter vilka nationella behöriga myndigheter ska beakta. Ändringarna av EMIR, som införts genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/834 (5), ökar transparensen för hur marginalsäkerheter fastställs mellan centrala motparter och clearingmedlemmar, denna transparens gäller dock inte för förhållandet mellan clearingmedlemmarna och deras kunder. |
(9) |
Europeiska systemrisknämnden (ESRB) ansvarar för makrotillsynen över det finansiella systemet inom unionen. ESRB bör därför bidra till att förhindra eller minska systemrisker för den finansiella stabiliteten, inklusive risker som hör samman med likviditet. Inom ramen för sitt uppdrag bedömer ESRB de risker för det finansiella systemet som kan utgå från stora marginalsäkerhetskrav och lämnar förslag på hur dessa risker kan minskas. |
(10) |
ESRB är medveten om likviditetsfördelarna för hela det finansiella systemet som utgår från den centrala clearingens multilaterala nettning. ESRB ser också de systematiska fördelarna med central clearing som ett viktigt sätt att förstärka den finansiella stabiliteten genom att säkerställa och främja en sund riskhantering vad gäller kredit- och likviditetsrisk. |
(11) |
ESRB är medveten om att policyåtgärder avseende marginalsäkerheter inte får äventyra skyddet mot motpartskreditrisk. Motparter, inkl. clearingmedlemmar i centrala motparter och deras kunder, bör säkerställa att de innehar tillräckligt med likviditet för att kunna uppfylla marginalsäkerhetskrav vid rätt tidpunkt. Ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv är det dock också fördelaktigt att säkerställa att de centrala motparternas beslut avseende riskhantering inte i onödan belastar clearingmedlemmarna, clearingmedlemmarnas kunder och andra motparter pga. av alltför stora procykliska åtgärder, och på så sätt oavsiktligt skapar likviditetsproblem som kan leda till solvensproblem. ESRB räknar med att de centrala motparterna, som svar på dessa rekommendationer, säkerställer att deras riskhantering och motståndskraft upprätthålls och fortsätter skydda marknadsaktörerna mot förluster pga. fallissemang. |
(12) |
Rekommendationerna A och D har som mål att begränsa plötsliga och kraftiga (procykliska) förändringar och tröskeleffekter som har ett samband med initiala marginalsäkerheter (inkl. extra initiala marginalsäkerheter) och säkerheter i) från centrala motparter gentemot sina clearingmedlemmar, ii) från clearingmedlemmar gentemot sin kunder, och iii) inom den bilaterala sfären, där de är resultatet av en mekanisk tilltro till kreditbetyg och eventuellt av interna procykliska kreditbedömningsmetoder. Likviditetsplaneringen bör i möjligaste mån planeras och hanteras så att man begränsar oväntade och stora marginalsäkerhetskrav. För att säkerställa att marknadsaktörerna kan anpassa sig på ett ordnat sätt bör man tillämpa rimliga och genomförbara tidsperioder för alla ändringar avseende marginalsäkerheter och värderingsavdrag. |
(13) |
Rekommendation B har som mål att säkerställa att centrala motparter i sina stresstester avseende likviditet på ett omfattande sätt beaktar händelser som kan medföra att det uppstår en likviditetsbrist, med målet att ge dem incitament att förbättra sin hantering av tjänsteleverantörer för likviditet. Mot bakgrund av en hög koncentration och nära kopplingarna mellan centrala motparter och deras tjänsteleverantörer för likviditet, och att en god likviditetshantering hos varje individuell central motpart skulle förbättra riskhanteringen ur ett system- och makrotillsynsperspektiv, kommer detta att förbättra marknadens samlade motståndskraft. |
(14) |
Rekommendation C har som mål att säkerställa att centrala motparter, samtidigt som de upprätthåller sin egna finansiella motståndskraft, begränsar asymmetrin vid betalningen av dagligen skiftande tilläggsmarginalsäkerheter – att de utformar sina regler och tidsfrister på ett sätt som gör dem förutsägbara och undviker onödiga likviditetsbelastningar för clearingmedlemmar som kan leda till fallissemang. |
(15) |
Denna rekommendation är inte tänkt att påverka det arbete som unionens centralbanker utför inom ramen för sina penningpolitiska mandat. |
(16) |
ESRB:s rekommendationer offentliggörs efter det att mottagarna har informerats, och efter det att styrelsen har informerat Europeiska unionens råd om sin avsikt att göra detta samt rådet getts möjlighet att agera. |
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
AVSNITT 1
REKOMMEDATIONER
Rekommendation A – begränsa tröskeleffekter i samband med efterfrågan på säkerhet
1. |
Det rekommenderas att de behöriga myndigheterna försöker säkerställa att de centrala motparterna analyserar konsekvenserna av sina regler enligt vad som föreskrivs i artikel 28 i den delegerade förordningen (EU) nr 153/2013 under stressade lägen och rapporterar sina slutsatser till den behöriga myndigheten. |
2. |
Det rekommenderas att de behöriga myndigheterna försöker säkerställa, med beaktande av den analys som utförts i enlighet med rekommendation A.1 att, i den omfattning som tillämplig rätt medger och i överensstämmelse med den centrala motpartens finansiella motståndskraft
Information bör tillhandahållas i god tid innan åtgärderna genomförs så länge detta inte försvårar att riskhanteringsbeslut genomföras i rätt tid. |
3. |
Det rekommenderas att, i den omfattning som detta är tillåtet enligt lag, att clearingmedlemmarnas behöriga myndigheter inom ramen för det pågående tillsynsarbetet inleder en dialog med clearingmedlemmarna för att säkerställa att det sätt på vilket dessa tillämpar sina riskhanteringsförfaranden när de tillhandahåller sina kunder clearingtjänster inte leder till plötsliga och omfattande förändringar och tröskeleffekter avseende marginalsäkerheter och uttaget av dessa – utom i sådana fall då plötsliga och omfattande förändringar samt tröskeleffekter är oundgängliga pga. händelser på marknaderna, och i hanteringen av säkerheter till följda av sänkta kreditbetyg – och inte på något avgörande sätt försämrar de riskhanteringsförfaranden som clearingmedlemmarna vidtagit eller påverkar deras motståndskraft. |
4. |
Det rekommenderas att, i den omfattning som detta är tillåtet enligt lag, de relevanta behöriga myndigheterna för finansiella motparter och icke-finansiella motparter som är part i OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt och transaktioner för finansiering av värdepapper försöker säkerställa att riskhanteringsförfaranden inte, t.ex. till följd av sänkta kreditbetyg, leder till plötsliga och omfattande förändringar och tröskeleffekter avseende marginalsäkerheter och uttaget av dessa samt vid hanteringen av säkerheter. Detta kan uppnås t.ex. genom att motparterna uppmanas att
|
Rekommendation B – stresscenario för att bedöma framtida likviditetsbehov
1. |
Det rekommenderas att Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) ser över förslagen till tekniska standarder (6) som tagits fram enligt artikel 44.2 i förordning (EU) nr 648/2012, särskilt artikel 32.4 i dessa förslag till tekniska standarder, för att inkludera bestämmelser enligt vilka centrala motparter i sina stresscenarier enligt artikel 44 i förordning (EU) nr 648/2012 ska inkludera fallissemang för två enheter som tillhandahåller den centrala motparten tjänster och vars fallissemang kan få betydande konsekvenser för den centrala motpartens likviditetsposition. |
2. |
Fram till dess att Esma vidtagit åtgärder för att uppfylla rekommendation B.1 och eventuellt nödvändig unionslagstiftning har införts rekommenderas det att behöriga myndigheter, i den omfattning som detta är tillåtet enligt lag, försöker säkerställa att stresscenarierna enligt artikel 44 i förordning (EU) nr 648/2012 inkluderar fallissemang för två enheter som tillhandahåller den centrala motparten tjänster och vars fallissemang kan få betydande konsekvenser för den centrala motpartens likviditetsposition; sådana enheter kan inkludera tjänsteleverantörer för likviditet eller avvecklingstjänster eller andra tjänsteleverantörer kan få konsekvenser för den centrala motpartens likviditetsposition. |
3. |
Det rekommenderas att behöriga myndigheter, i den omfattning som detta är tillåtet enligt lag, försöker säkerställa att de centrala motparternas åtgärder för att hantera eventuella resursbrister vad gäller likviditetsbehov som identifieras när man tillämpar de ytterligare stresscenarier som avses i rekommendation B.2 eller rekommendation B.2, när den berörda unionslagstiftningen väl är på plats, inte, om de tillämpas under en period med stress på marknaderna, medför ytterligare bördor för de centrala motparterna. För detta ändamål bör de behöriga myndigheterna säkerställa att de centrala motparterna söker ytterligare likviditet från alternativa källor. |
4. |
Det rekommenderas att Esma, i den omfattning som detta är tillåtet enligt lag, i samarbete med de behöriga myndigheterna, inleder en dialog med de centrala motparterna – och i möjligaste mån med relevanta myndigheter i tredje länder – för att genomföra en samordnad stresstestning av likviditetspositioner som också beaktar fallissemang för två enheter som avses i rekommendationerna B.1 och B.2. |
Rekommendation C – att begränsa likviditetsbelastningar till följd av uttaget av säkerheter
1. |
Det rekommenderas att de behöriga myndigheterna försöker säkerställa att, i den omfattning som detta är tillåtet enligt lag och i överensstämmelse med den centrala motpartens riskhanteringsprocesser och finansiella motståndskraft, de centrala motparterna när dessa tillämpar och tar ut marginalsäkerheter för att begränsa sin egen kreditexponering, försöker undvika att de skapar onödiga problem för clearingmedlemmarna, inklusive
|
2. |
Det rekommenderas att clearingmedlemmarnas relevanta behöriga myndigheter bevakar, om så är nödvändigt och tillåtet enligt lag och i överensstämmelse med lämpliga riskhanteringsåtgärder och finansiell motståndskraft, och inleder en dialog med clearingmedlemmarna inom ramen för det pågående tillsynsarbetet så att clearingmedlemmen, när denne tillämpar initial marginalsäkerhet och driver in variationsmarginaler från sina kunder, inklusive finansiella och icke-finansiella motparter, med målet att begränsa sin kreditexponering, försöker undvika att de skapar onödiga likviditetsproblem för kunderna. Detta kan t.ex. uppnås genom att man säkerställer att
|
Rekommendation D – att minska de procykliska effekterna av tillhandahållandet av kundclearingtjänster och transaktioner för värdepappersfinansiering
1. |
Det rekommenderas att de relevanta behöriga myndigheterna, genom att delta i internationella forum och i förekommande fall standardiseringsorganisationer, bidrar till att styra diskussionerna på internationell nivå om vilka medel som kan användas för att minska de procykliska effekterna av gällande praxis för tjänster till kunder som rör marginalsäkerheter och värderingsavdrag avseende derivat som handlas på organiserade marknader eller OTC samt även transaktioner för värdepappersfinansiering, oavsett huruvida dessa är föremål för central clearing eller inte. Diskussionerna bör ha som mål att ta fram globala standarder för minimikrav som ska minska de procykliska effekterna när sådana tjänster tillhandahålls. |
2. |
Om sådana globala standarder antas rekommenderas det att Europeiska kommissionen överväger unionslagstiftning för att dessa ska få effekt. |
AVSNITT 2
GENOMFÖRANDE
1. Definitioner
1. |
I denna rekommendation gäller följande definitioner:
|
2. Kriterier för genomförande
Vid genomförandet av denna rekommendation ska proportionalitetsprincipen beaktas så att man beaktar målsättningen och innehållet i varje rekommendation.
3. Tidsfrister för uppföljning
I enlighet med artikel 17.1 i förordning (EU) nr 1092/2010 ska mottagarna underrätta Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB om vilka åtgärder som vidtagits med anledning av rekommendationen och motivera eventuell passivitet. Meddelandena bör sändas i enlighet med följande tidsfrister.
1. Rekommendation A
a) |
Senast den 30 november 2020 ska de behöriga myndigheterna överlämna förlagan i bilaga I om genomförandet av rekommendationerna A.1 och A.2 till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB. |
b) |
Senast den 30 november 2020 ska de relevanta behöriga myndigheterna överlämna förlagan i bilaga I om genomförandet av rekommendationerna A.3 och A.4 till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB. |
2. Rekommendation B
a) |
Senast den 31 december 2021 ska Esma överlämna förlagan i bilaga I om genomförandet av rekommendation B.1 till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB. |
b) |
Senast den 30 november 2020 ska de behöriga myndigheterna överlämna förlagan i bilaga I om genomförandet av rekommendationerna B.2, B.3 och B.4 till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB. |
3. Rekommendation C
a) |
Senast den 30 november 2020 ska de behöriga myndigheterna överlämna förlagan i bilaga I om genomförandet av rekommendation C.1 till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB. |
b) |
Senast den 30 november 2020 ska de relevanta behöriga myndigheterna för clearingmedlemmmar överlämna förlagan i bilaga I om genomförandet av rekommendation C.2 till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB. |
4. Rekommendation D
a) |
Senast den 31 december 2021 ska de behöriga myndigheterna och de relevanta behöriga myndigheterna överlämna förlagan i bilaga I om genomförandet av rekommendation D.1 till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och ESRB. |
b) |
Senast den 31 december 2022 ska kommissionen överlämna förlagan i bilaga I om genomförandet av rekommendation D.2 till Europaparlamentet, rådet och ESRB. |
4. Granskning och utvärdering
1. |
Styrelsen kommer att bedöma de åtgärder och förklaringar som mottagarna har meddelat och i förekommande fall besluta huruvida denna rekommendation inte har efterlevts och huruvida en mottagare har underlåtit att motivera sin passivitet på lämpligt sätt. |
2. |
Den metod som beskrivs i handboken för bedömning av efterlevnaden av ESRB:s rekommendationer (7), där förfarandet för bedömning av efterlevnad av ESRB:s rekommendationer beskrivs, ska inte gälla. |
Utfärdad i Frankfurt am Main den 25 maj 2020.
På ESRB-styrelsens vägnar
Francesco MAZZAFERRO
Chef för ESRB:s sekretariat
(1) EUT L 331, 15.12.2010, s. 1 .
(2) EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.
(3) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (EUT L 201, 27.7.2012, s. 1).
(4) Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 153/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för krav på centrala motparter (EUT L 52, 23.2.2013, s. 41).
(5) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/834 av den 20 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller clearingkravet, ett tillfälligt upphävande av clearingkravet, rapporteringskraven, riskbegränsningsteknikerna för OTC-derivatkontrakt som inte clearas av en central motpart, registreringen och tillsynen av transaktionsregister samt kraven för transaktionsregister (EUT L 141, 28.5.2019, s. 42).
(6) Förslag till tekniska standarder under Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (ESMA/2012/600).
(7) Handbok för bedömning av efterlevnaden av ESRB:s rekommendationer, april 2016, finns på https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf
BILAGA I
Meddelande om åtgärder som vidtagits med anledning av rekommendationen
1. Uppgifter om mottagaren
Rekommendation |
|
Mottagarens land |
|
Institut |
|
Uppgiftslämnarens namn och kontaktuppgifter |
|
Datum för meddelande |
|
2. Meddelande om åtgärder
Rekommendation |
Efterlevs rekommendationen? (ja/nej/ej tillämpligt) |
Beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att säkerställa efterlevnad |
Motivering till varför efterlevnaden inte är fullständig |
Rekommendation A.1 |
|
|
|
Rekommendation A.2 |
|
|
|
Rekommendation A.3 |
|
|
|
Rekommendation A.4 |
|
|
|
Rekommendation B.1 |
|
|
|
Rekommendation B.2 |
|
|
|
Rekommendation B.3 |
|
|
|
Rekommendation B.4 |
|
|
|
Rekommendation C.1 |
|
|
|
Rekommendation C.2 |
|
|
|
Rekommendation D.1 |
|
|
|
Rekommendation D.2 |
|
|
|
3. Anmärkningar
1. |
Detta formulär ska användas för det meddelande som krävs enligt artikel 17.1 i förordning (EU) nr 1092/2010. |
2. |
Varje mottagare ska skicka det ifyllda formuläret till ESRB via ESRB:s sekretariat på elektronisk väg genom att läggas i den särskilda DARWIN-mappen eller sändas per e-post till notifications@esrb.europa.eu. ESRB:s sekretariat kommer att vidarebefordra meddelandena i aggregerad form till Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
3. |
Om en rekommendation inte är tillämplig, var god välj alternativet ”ej tillämpligt” i rutan ”Efterlevs rekommendationen?” |
4. |
Mottagarna förväntas tillhandahålla all relevant information och dokumentation som rör genomförandet av rekommendationerna, inbegripet information om orsaker och tidsramarna avseende vidtagna åtgärder. |
5. |
Om en mottagare endast delvis efterlever rekommendationen, bör en fullständig redogörelse göras för omfattningen av den bristande efterlevnaden samt andra uppgifter lämnas om den partiella efterlevnaden. I förklaringen bör det tydligt anges vilka delar av rekommendationen som mottagarna inte uppfyller. |