EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32009O0020
Guideline of the European Central Bank of 31 July 2009 on government finance statistics (recast) (ECB/2009/20)
Europeiska centralbankens riktlinje av den 31 juli 2009 om statistik över den offentliga sektorns finanser (omarbetning) (ECB/2009/20)
Europeiska centralbankens riktlinje av den 31 juli 2009 om statistik över den offentliga sektorns finanser (omarbetning) (ECB/2009/20)
EUT L 228, 1.9.2009, p. 25–45
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Det här dokumentet har publicerats i en specialutgåva
(HR)
No longer in force, Date of end of validity: 31/08/2014; upphävd genom 32013O0023
1.9.2009 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
L 228/25 |
EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE
av den 31 juli 2009
om statistik över den offentliga sektorns finanser
(omarbetning)
(ECB/2009/20)
(2009/627/EG)
ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE
med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), särskilt artikel 5.1 och 5.2, artikel 12.1 samt artikel 14.3,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1),
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (2), och
av följande skäl:
(1) |
Riktlinje ECB/2005/5 av den 17 februari 2005 om krav på statistikrapportering och förfarandena för utbytet av statistiska uppgifter om den offentliga sektorns finanser inom Europeiska centralbankssystemet (3) har ändrats flera gånger. Eftersom ytterligare ändringar nu måste göras i denna riktlinje bör den omarbetas så att den blir mer tydlig och översiktlig. |
(2) |
För att kunna utföra sina uppgifter behöver Europeiska centralbankssystemet (ECBS) heltäckande och tillförlitlig statistik, dvs. som omfattar alla transaktioner inklusive sådana där den offentliga sektorn agerar som ombud för Europeiska unionens institutioner, över den offentliga sektorns finanser för ekonomisk och monetär analys. |
(3) |
De förfaranden som framgår av denna riktlinje påverkar inte medlemsstaternas och gemenskapens ansvar och befogenheter. |
(4) |
För att säkerställa att ECBS har tillgång till sådan aktuell statistik över den offentliga sektorns finanser som det behöver, samt att det föreligger kompatibilitet mellan statistiken och prognoserna för samma variabler som tas fram av de nationella centralbankerna, måste man inom ECBS skapa effektiva förfaranden för att byta ut statistiska uppgifter om den offentliga sektorns finanser; detta gäller oavsett om statistiken sammanställs av de nationella centralbankerna eller av andra behöriga nationella myndigheter. |
(5) |
Delar av den information som ECBS behöver på området statistik över den offentliga sektorns finanser sammanställs av andra behöriga nationella myndigheter än de nationella centralbankerna. Därför kräver vissa av de uppgifter som ska utföras inom ramen för den här riktlinjen ett samarbete mellan ECBS och de behöriga nationella myndigheterna. I enlighet med artikel 4 i rådets förordning EG nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (4), är medlemsstaterna skyldiga att organisera sig själva på statistikområdet och helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna i artikel 5 i ECBS-stadgan fullgörs. |
(6) |
De statistikkällor som är baserade på förordning (EG) nr 497/2009 och europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (nedan kallad ENS 95) (5) uppfyller inte ECBS behov vad gäller täckning och aktualitet avseende statistik över den offentliga sektorns skulder och över underskott/skuldanpassning samt statistik över transaktioner mellan medlemsstaterna och EU:s budget. Det är därför nödvändigt att de behöriga nationella myndigheterna gör ytterligare sammanställningar. |
(7) |
Det är nödvändigt att fastställa ett förfarande så att tekniska ändringar av bilagorna till denna riktlinje kan göras på ett effektivt sätt; sådana ändringar får dock varken ändra den underliggande begreppsramen eller öka rapporteringsbördan. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Definitioner
I denna riktlinje avses med
1. deltagande medlemsstat: en medlemsstat som har infört euron,
2. icke-deltagande medlemsstat: en medlemsstat som inte har infört euron.
Artikel 2
De nationella centralbankernas skyldigheter i fråga om statistikrapportering
1. De nationella centralbankerna ska kalenderårsvis rapportera statistik över den offentliga sektorns finanser till Europeiska centralbanken (ECB) i enlighet med bilaga I. Dessa uppgifter ska, i enlighet med bilaga II, överensstämma med principerna och definitionerna i förordning (EG) nr 479/2009 och ENS 95.
2. En fullständig uppsättning uppgifter ska omfatta alla kategorier som angetts antingen som huvud- eller underkategorier i bilaga I under ”statistik över inkomster och utgifter”, ”statistik över underskott/skuldanpassning” och ”statistik över skulder”. En ofullständig uppsättning uppgifter ska åtminstone omfatta huvudkategorierna under ”statistik över inkomster och utgifter”, ”statistik över underskott/skuldanpassning” eller ”statistik över skulder”.
3. De nationella centralbankerna ska rapportera i enlighet med de metodologiska definitioner som fastställs för sektorer och undersektorer i bilaga II avsnitt 1 i denna riktlinje och för följande i avsnitt 2 därav:
a) |
Statistik över inkomster och utgifter som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 1A, 1B och 1C i bilaga I. |
b) |
Statistik över underskott/skuldanpassning som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 2A och 2B i bilaga I. |
c) |
Statistik över skulder som omfattar sådan statistik som återfinns i tabellerna 3A och 3B i bilaga I. |
4. Uppgifterna ska omfatta perioden fr.o.m. 1995 t.o.m. det år som överföringen avser (år t-1).
5. Uppgifterna om underskott/överskott, skulder, inkomster, utgifter och nominell bruttonationalprodukt (BNP) ska åtföljas av en motivering av revideringarna om förändringen av underskott/överskott som orsakas av revideringarna är 0,3 % av BNP eller större, eller om förändringen av skulder, inkomster, utgifter eller nominell BNP som orsakas av revideringarna är 0,5 % av BNP eller större.
Artikel 3
ECB:s skyldigheter i fråga om statistikrapportering
1. Med de uppgifter som rapporteras av de nationella centralbankerna som utgångspunkt ska ECB sköta ”GFS-databasen” som kommer att inkludera aggregerade uppgifter för euroområdet och EU. ECB ska göra innehållet i databasen tillgängligt för de nationella centralbankerna.
2. De nationella centralbankerna ska ange till vem deras statistiska uppgifter får göras tillgängliga. ECB ska beakta dessa instruktioner när innehållet i GFS-databasen sprids.
Artikel 4
Tidsfrister
1. De nationella centralbankerna ska två gånger per år, före den 15 april och före den 15 oktober, inrapportera en fullständig uppsättning uppgifter.
2. Om ny information föreligger mellan de två rapporteringstillfällena som framgår av punkt 1 ska de nationella centralbankerna på eget initiativ inrapportera ofullständiga uppsättningar uppgifter. Vid rapportering av en ofullständig uppsättning uppgifter som endast omfattar huvudkategorier får de nationella centralbankerna även tillhandahålla skattningar för underkategorierna.
3. ECB ska göra innehållet i GFS-databasen tillgängligt för de nationella centralbankerna minst en gång per månad, senast en ECB-arbetsdag efter det att ECB färdigställt uppgifterna för offentliggörande.
Artikel 5
Samarbete med behöriga nationella myndigheter
1. Om vissa eller alla uppgifter som avses i artikel 2 har sitt ursprung hos andra behöriga nationella myndigheter än de nationella centralbankerna, ska de nationella centralbankerna ha som målsättning att inleda ett samarbete med dessa myndigheter för att säkerställa en kontinuerlig överföring av uppgifter som uppfyller ECBS standarder och krav, förutsatt att samma resultat inte redan uppnås genom nationell lagstiftning.
2. Om en nationell centralbank inom ramen för ett sådant samarbete inte kan uppfylla de krav som framgår av artiklarna 2 och 4, eftersom den behöriga nationella myndigheten inte givit den nationella centralbanken nödvändig information, ska ECB och den nationella centralbanken diskutera frågan om hur denna information kan göras tillgänglig med den berörda myndigheten.
Artikel 6
Standarder för överföring och kodning
De nationella centralbankerna och ECB ska använda standarderna i bilaga III för att överföra och koda de uppgifter som framgår av artiklarna 2 och 3. Detta krav hindrar inte att alternativa överföringssätt efter överenskommelse kan användas som en reservlösning för att överföra statistiska uppgifter till ECB.
Artikel 7
Kvalitet
1. ECB och de nationella centralbankerna ska följa upp och främja kvaliteten på de uppgifter som rapporteras till ECB.
2. ECB:s direktion ska varje år informera ECB-rådet om kvaliteten på den årsvisa statistiken över den offentliga sektorns finanser.
3. Rapporten ska som ett minimum diskutera uppgifternas täckning, i vilken utsträckning de överensstämmer med de relevanta definitionerna samt hur omfattande revideringar som gjorts.
Artikel 8
Förenklat ändringsförfarande
ECB:s direktion har rätt att, med beaktande av de synpunkter som statistikkommittén framför, göra sådana tekniska ändringar i bilagorna till den här riktlinjen som varken ändrar den underliggande begreppsramen eller påverkar rapporteringsbördan.
Artikel 9
Ikraftträdande och upphävande av riktlinje ECB/2005/5
1. Denna riktlinje träder i kraft den andra dagen efter det att den har antagits.
2. Riktlinje ECB/2005/5 ska upphöra att gälla.
3. Hänvisningar till riktlinje ECB/2005/5 ska anses som hänvisningar till den här riktlinjen.
Artikel 10
Adressater
Denna riktlinje är tillämplig på alla centralbanker i Eurosystemet.
Utfärdad i Frankfurt am Main den 31 juli 2009.
På ECB-rådets vägnar
Jean-Claude TRICHET
ECB:s ordförande
(1) EGT L 145, 10.6.2009, s. 1.
(2) EGT L 310, 30.11.1996, s. 1.
(3) EUT L 109, 29.4.2005, s. 81.
(4) EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.
(5) Återfinns i bilaga A till förordning (EG) nr 2223/96.
BILAGA I
RAPPORTERINGSKRAV
Huvudkategorierna anges i fetstil, övriga är underkategorier. Kategorierna avser den offentliga sektorn om inte annat anges. ”Skulder – varav med rörlig ränta” avser skulder i sådana finansiella instrument vars kupongbetalningar inte bestäms av en i förväg bestämd procentsats av instrumentets kapitalbelopp utan beror på en annan räntesats, avkastning eller annan indikator.
Statistik över inkomster och utgifter
Tabell 1A
Kategori |
Nummer och linjärt samband |
Underskott (–) eller överskott (+) |
1 = 2 – 5 |
Summa inkomster |
2 = 3 + 4 |
Summa löpande inkomster |
3 = 11 |
Summa inkomster från kapital |
4 = 33 |
Summa utgifter |
5 = 6 + 7 |
Summa löpande utgifter |
6 = 23 |
Summa kapitalutgifter |
7 = 35 |
Primärt underskott (–) eller överskott (+) |
8 = 9 + 10 |
Underskott (–) eller överskott (+) |
9 = 1 |
Ränta som ska betalas |
10 = 28 |
Summa löpande inkomster |
11 = 12 + 15 + 17 + 20 + 22 |
Direkta skatter |
12 |
som betalas av företag |
13 |
som betalas av hushåll |
14 |
Indirekta skatter |
15 |
varav mervärdesskatt (moms) |
16 |
Sociala avgifter |
17 |
varav arbetsgivares faktiska sociala avgifter |
18 |
varav anställdas egenavgifter |
19 |
Andra löpande inkomster |
20 |
varav upplupen ränta |
21 |
Försäljningar |
22 |
Summa löpande utgifter |
23 = 24 + 28 + 29 + 31 |
Löpande transfereringar |
24 = 25 + 26 + 27 |
Sociala utbetalningar |
25 |
Subventioner som ska betalas |
26 |
Andra löpande transfereringar som ska betalas |
27 |
Ränta som ska betalas |
28 |
Löner och kollektiva avgifter |
29 |
varav egentlig lön |
30 |
Insatsförbrukning |
31 |
Sparande brutto |
32 = 11 – 23 |
Summa inkomster från kapital |
33 |
varav kapitalskatter |
34 |
Summa kapitalutgifter |
35 = 36 + 37 + 38 |
Investeringar |
36 |
Andra nettoanskaffningar av icke-finansiella tillgångar |
37 |
Kapitaltransfereringar som ska betalas |
38 |
Underskott (–) eller överskott (+) |
39 = 1 = 40 + 41 + 42 + 43 |
Statens underskott (–) eller överskott (+) |
40 |
Delstaters underskott (–) eller överskott (+) |
41 |
Kommuners underskott (–) eller överskott (+) |
42 |
Socialförsäkringarnas underskott (–) eller överskott (+) |
43 |
Memorandumposter |
|
Faktiska sociala avgifter |
44 |
Sociala förmåner andra än in natura |
45 |
Tabell 1B
Kategori |
Nummer och linjärt samband |
Medlemsstaternas betalningar till EU:s budget |
1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
Indirekta skatter som betalas till EU:s budget |
2 |
varav mervärdesskatt som betalats till EU:s budget |
3 |
Löpande internationell samverkan som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget |
4 |
Diverse löpande transfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget |
5 |
varav EU:s fjärde egna resurs |
6 |
Kapitaltransfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget |
7 |
EU-utgifter i medlemsstaten |
8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
Subventioner som ska betalas från EU:s budget |
9 |
Löpande transfereringar som ska betalas från EU:s budget till offentliga sektorn |
10 |
Löpande transfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn |
11 |
Kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till den offentliga sektorn |
12 |
Kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn |
13 |
Nettointäkter från EU:s budget (nettomottagare +, nettobetalare –) |
14 = 8 – 1 |
Memorandumpost |
|
Kostnad för insamling av de egna medlen |
15 |
Tabell 1C
Kategori |
Nummer och linjärt samband |
Konsumtionsutgifter |
1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
Individuella konsumtionsutgifter |
2 |
Kollektiva konsumtionsutgifter |
3 |
Löner och kollektiva avgifter |
4 = [1A.29] (1) |
Insatsförbrukning |
5 = [1A.31] |
Sociala transfereringar in natura som tillhandahålls via marknadsproducenter |
6 |
Kapitalförslitning |
7 |
Erlagda skatter på produktion minus erhållna subventioner |
8 |
Driftsöverskott, netto |
9 |
Försäljningar |
10 = [1A.22] |
Memorandumpost |
|
Konsumtionsutgifter i föregående års priser |
11 |
Underskott (–) eller överskott (+) |
12 = [1A.1] |
Ränta som ska betalas |
13 = [1A.10] |
Ränta inkl. betalningar från swappar och framtida räntesäkringsavtal (FRA) |
14 |
Förfarandet vid alltför stora underskott – underskott (–) eller överskott (+) |
15 = 12 + 13 – 14 |
Inkomster från UMTS (universal mobile telecommunications systems) |
16 |
Skulder |
17 = [tabell 3A.1] |
Bruttonationalprodukt (BNP) till löpande priser |
18 |
BNP i föregående års priser |
19 |
Offentliga sektorns investeringar i föregående års priser |
20 |
Statistisk över underskott/skuldanpassning
Tabell 2A
Kategori |
Nummer och linjärt samband |
Underskott (–) eller överskott (+) |
1 = [1A.1] |
Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton |
2 = 1 – 3 |
Nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder |
3 = 4 – 15 |
Transaktioner avseende finansiella tillgångar (konsoliderade) |
4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
Transaktioner avseende sedlar, mynt och inlåning |
5 |
Transaktioner avseende värdepapper andra än aktier – kortfristiga och långfristiga värdepapper |
6 |
Transaktioner avseende finansiella derivat |
7 |
Transaktioner avseende lån |
8 |
Transaktioner avseende aktier och andra ägarandelar |
9 |
Privatiseringar |
10 |
Kapitaltillskott |
11 |
Övrigt |
12 |
Transaktioner avseende andra finansiella tillgångar |
13 |
varav upplupna skatter och sociala avgifter som ännu ej erlagts |
14 |
Transaktioner avseende skulder (konsoliderade) |
15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
Transaktioner avseende sedlar, mynt och inlåning |
16 |
Transaktioner avseende värdepapper andra än aktier – kortfristiga värdepapper |
17 |
Transaktioner avseende värdepapper andra än aktier – långfristiga värdepapper |
18 |
Transaktioner avseende finansiella derivat |
19 |
Transaktioner avseende lån |
20 |
varav lån från centralbanker |
21 |
Transaktioner avseende andra skulder |
22 |
Transaktioner avseende skuldinstrument (konsoliderade) = offentliga sektorns upplåningsbehov |
23 = 16 + 17 + 18 + 20 23 = 25 + 26 + 27 23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
Transaktioner avseende långfristiga skuldinstrument |
24 |
Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i nationell valuta |
25 |
Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i en deltagande utländsk valuta (2) |
26 |
Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i en icke-deltagande utländsk valuta |
27 |
Andra flöden |
28 = 29 + 32 |
Värderingsförändringar med betydelse för skulden |
29 = 30 + 31 |
Valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta |
30 |
Andra värderingseffekter – nominellt värde |
31 |
Andra volymförändringar av skulder |
32 |
Förändring av skulderna |
33 = 23 + 28 33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |
Tabell 2B
Kategori |
Nummer och linjärt samband |
Transaktioner avseende skuldinstrument – icke-konsoliderade |
1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
Transaktioner avseende sedlar, mynt och inlåning (skulder) – icke konsoliderade |
2 |
Transaktioner avseende kortfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade |
3 |
Transaktioner avseende långfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade |
4 |
Transaktioner avseende lån från centralbanker |
5 |
Transaktioner avseende andra lån (skulder) – icke-konsoliderade |
6 |
Konsoliderande transaktioner |
7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
Konsoliderande transaktioner – sedlar, mynt och inlåning |
8 = 2 – [2A.16] |
Konsoliderande transaktioner – kortfristiga värdepapper |
9 = 3 – [2A.17] |
Konsoliderande transaktioner – långfristiga värdepapper |
10 = 4 – [2A.18] |
Konsoliderande transaktioner – lån |
11 = 6 – ([2A.20] – [2A.21]) |
Statistik över skulder
Tabell 3A
Kategori |
Nummer och linjärt samband |
Skulder |
1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 = 7 + 12 = 13 + 14 + 15 = 16 + 17 = 19 + 20 + 22 = 24 + 25 + 26 + 27 |
Skulder – sedlar, mynt och inlåning (skulder) |
2 |
Skulder – kortfristiga värdepapper (skulder) |
3 |
Skulder – långfristiga värdepapper (skulder) |
4 |
Skulder – lån från centralbanker (skulder) |
5 |
Skulder – andra lån (skulder) |
6 |
Skulder som innehas av inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten |
7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
Skulder som innehas av centralbanker |
8 |
Skulder som innehas av andra monetära finansinstitut |
9 |
Skulder som innehas av andra finansinstitut |
10 |
Skulder som innehas av andra inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten |
11 |
Skulder som innehas av utländska aktörer utan hemvist i medlemsstaten |
12 |
Skulder denominerade i nationell valuta |
13 |
Skulder denominerade i en deltagande utländsk valuta |
14 |
Skulder denominerade i en icke-deltagande utländsk valuta |
15 |
Kortfristiga skulder |
16 |
Långfristiga skulder |
17 |
varav med rörlig ränta |
18 |
Skulder med en återstående löptid på upp till 1 år |
19 |
Skulder med en återstående löptid på 1–5 år |
20 |
varav med rörlig ränta |
21 |
Skulder med en återstående löptid på över 5 år |
22 |
varav med rörlig ränta |
23 |
Statens andel av skulderna |
24 = [3B.7] – [3B.15] |
Delstaters andel av skulderna |
25 = [3B.9] – [3B.16] |
Kommuners andel av skulderna |
26 = [3B.11] – [3B.17] |
Socialförsäkringars andel av skulderna |
27= [3B.13] – [3B.18] |
Memorandumposter |
|
Skuldernas genomsnittliga återstående löptid |
28 |
Skulder – nollkupongobligationer |
29 |
Tabell 3B
Kategori |
Nummer och linjärt samband |
Skulder (icke-konsoliderade) |
1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
Konsoliderande element |
2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14 = 15 + 16 + 17 + 18 |
Konsoliderande element – sedlar, mynt och inlåning |
3 |
Konsoliderande element – kortfristiga värdepapper |
4 |
Konsoliderande element – långfristiga värdepapper |
5 |
Konsoliderande element – lån |
6 |
Skuldtitlar som emitterats av staten |
7 |
varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer |
8 |
Skuldtitlar som emitterats av delstater |
9 |
varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer |
10 |
Skuldtitlar som emitterats av kommuner |
11 |
varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer |
12 |
Skuldtitlar som emitterats av socialförsäkringar |
13 |
varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer |
14 |
Memorandumposter |
|
Statens innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer |
15 |
Delstaters innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer |
16 |
Kommuners innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer |
17 |
Socialförsäkringars innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer |
18 |
(1) [x.y] avser kategori nummer y i tabell x.
(2) Ska rapporteras för åren innan medlemsstaten blev en deltagande medlemsstat.
BILAGA II
METODDEFINITIONER
1. Definition av sektorer och undersektorer
Sektorer och undersektorer i ENS 95
|
|
Offentliga |
Nationella privata |
Utlandskontrollerade |
Totala ekonomin |
S.1 |
|
|
|
Icke-finansiella företag |
S.11 |
S.11001 |
S.11002 |
S.11003 |
Finansiella företag |
S.12 |
|
|
|
Centralbanker |
S.121 |
|
|
|
Andra monetära finansinstitut |
S.122 |
S.12201 |
S.12202 |
S.12203 |
Övriga finansinstitut utom försäkringsföretag och pensionsinstitut |
S.123 |
S.12301 |
S.12302 |
S.12303 |
Finansiella serviceföretag |
S.124 |
S.12401 |
S.12402 |
S.12403 |
Försäkringsföretag och pensionsinstitut |
S.125 |
S.12501 |
S.12502 |
S.12503 |
Offentlig sektor |
S.13 |
|
|
|
Staten |
S.1311 |
|
|
|
Delstater |
S.1312 |
|
|
|
Kommuner |
S.1313 |
|
|
|
Socialförsäkring |
S.1314 |
|
|
|
Hushåll |
S.14 |
|
|
|
Hushållens ideella organisationer |
S.15 |
|
|
|
Utlandet |
S.2 |
|
|
|
Europeiska unionen |
S.21 |
|
|
|
EU:s medlemsstater |
S.211 |
|
|
|
EU:s institutioner |
S.212 |
|
|
|
Tredjeländer och internationella organisationer |
S.22 |
|
|
|
2. Definitioner av kategorierna (1)
Tabell 1A:
1. |
Underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.13. |
2. |
Summa inkomster [1A.2] är lika med summa löpande inkomster [1A.3] plus summa inkomster från kapital [1A.4]. |
3. |
Summa löpande inkomster [1A.3] är lika med summa löpande inkomster [1A.11]. |
4. |
Summa inkomster från kapital [1A.4] är lika med summa inkomster från kapital [1A.33]. |
5. |
Summa utgifter [1A.5] är lika med summa löpande utgifter [1A.6] plus summa kapitalutgifter [1A.7]. |
6. |
Summa löpande utgifter [1A.6] är lika med summa löpande utgifter [1A.23]. |
7. |
Summa kapitalutgifter [1A.7] är lika med summa kapitalutgifter [1A.35]. |
8. |
Primärt underskott (–) eller överskott (+) [1A.8] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.9] plus ränta som ska betalas [1A.10]. |
9. |
Underskott (–) eller överskott (+) [1A.9] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1]. |
10. |
Ränta som ska betalas [1A.10] är lika med ränta som ska betalas [1A.28]. |
11. |
Summa löpande inkomster [1A.11] är lika med direkta skatter [1A.12], plus indirekta skatter [1A.15], plus sociala avgifter [1A.17], plus andra löpande inkomster [1A.20], plus försäljningar [1A.22]. |
12. |
Direkta skatter [1A.12] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgångar i S.13. |
13. |
Direkta skatter som betalas av företag [1A.13] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och användning i S.11 och S.12. |
14. |
Direkta skatter som betalas av hushåll [1A.14] är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc. (D.5) som tagits upp som tillgång i S.13 och användning i S.14. |
15. |
Indirekta skatter [1A.15] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i S.13. |
16. |
Indirekta skatter varav mervärdesskatt [1A.16] är lika med mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211) som tagits upp som tillgång i S.13. |
17. |
Sociala avgifter [1A.17] är lika med sociala avgifter (D.61) som tagits upp som tillgång i S.13. |
18. |
Sociala avgifter, varav arbetsgivares faktiska sociala avgifter [1A.18] är lika med arbetsgivares faktiska kollektiva avgifter (D.6111) som tagits upp som tillgång i S.13. |
19. |
Sociala avgifter, varav anställdas egenavgifter [1A.19] är lika med anställdas egenavgifter (D.6112) som tagits upp som tillgång i S.13. |
20. |
Andra löpande inkomster [1A.20] är lika med kapitalinkomst (D.4), plus skadeförsäkringsfordringar (D.72), plus löpande internationell samverkan (D.74) plus diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som tillgång i S.13, förutom S.13 ränta (D.41) som även är användning i S.13, plus erhållna övriga produktionssubventioner (D.39) som är användning i S.13. |
21. |
Andra löpande inkomster varav upplupen ränta [1A.21] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som tillgång i S.13 och användning i alla sektorer utom S.13. |
22. |
Försäljningar [1A.22] är lika med marknadsproduktion (P.11), plus produktion för egen slutlig användning (P.12), plus betalning för övrig icke-marknadsproduktion (P.131) som tagits upp som tillgång i S.13. |
23. |
Summa löpande utgifter [1A.23] är lika med löpande transfereringar [1A.24], plus ränta som ska betalas [1A.28], plus löner och kollektiva avgifter [1A.29], plus insatsförbrukning [1A.31]. |
24. |
Löpande transfereringar [1A.24] är lika med sociala utbetalningar [1A.25], plus subventioner som ska betalas [1A.26], plus andra löpande transfereringar [1A.27]. |
25. |
Sociala utbetalningar [1A.25] är lika med sociala förmåner andra än in natura (D.62), plus sociala transfereringar in natura relaterade till utgifter för varor som levereras till hushållen via marknadsproducenter (D.6311 + D.63121 + D.63131) som tagits upp som tillgång i S.13, plus diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i S.15. |
26. |
Subventioner som ska betalas [1A.26] är lika med subventioner [D.3] som tagits upp som tillgång i S.13. |
27. |
Andra löpande transfereringar [1A.27] är lika med är lika med löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc.(D.5), plus övriga produktionsskatter (D.29), plus kapitalinkomst (D.4) förutom ränta (D.41), plus skadeförsäkringspremier (netto) (D.71), plus löpande internationell samverkan (D.74) som tagits upp som användning i S.13 plus diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i alla sektorer utom S.15. |
28. |
Ränta som ska betalas [1A.28] är lika med ränta (D.41) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
29. |
Löner och kollektiva avgifter [1A.29] är lika med löner och kollektiva avgifter (D.1) som tagits upp som användning i S.13. |
30. |
Löner och kollektiva avgifter, varav egentlig lön [1A.30] är lika med egentlig lön (D.11) som tagits upp som användning i S.13. |
31. |
Insatsförbrukning [1A.31] är lika med insatsförbrukning (P.2) som tagits upp som användning i S.13. |
32. |
Sparande brutto [1A.32] är lika med summa löpande inkomster [1A.11], minus summa löpande utgifter [1A.23]. |
33. |
Summa inkomster från kapital [1A.33] är lika med kapitaltransfereringar som ska erhållas (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp under kapitaltransfereringar som ska betalas av alla sektorer utom S.13. |
34. |
Summa inkomster från kapital varav kapitalskatter [1A.34] är lika med kapitalskatter (D.91) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
35. |
Summa kapitalutgifter [1A.35] är lika med investeringar [1A.36], plus andra anskaffningar av icke-finansiella tillgångar [1A.37], plus kapitaltransfereringar som ska betalas [1A.38]. |
36. |
Investeringar [1A.36] är lika med fast bruttoinvestering (P.51) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13. |
37. |
Andra anskaffningar av icke-finansiella tillgångar [1A.37] är lika med förändringen i lagerinvesteringar (P.52), plus anskaffning minus avyttring av värdeföremål (P.53), plus anskaffning minus avyttring av icke finansiella icke producerade tillgångar (K.2) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13. |
38. |
Kapitaltransfereringar som ska betalas [1A.38] är lika med kapitaltransfereringar som ska betalas (D.9) som tagits upp som förändringar av skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som tagits upp under kapitaltransfereringar som ska erhållas av alla sektorer utom S.13. |
39. |
Underskott (–) eller överskott (+) [1A.39] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1] och är lika med statens underskott (–) eller överskott (+) [1A.40], plus delstaters underskott (–) eller överskott (+) [1A.41], plus kommuners underskott (–) eller överskott (+) [1A.42], plus socialförsäkringarnas underskott (–) eller överskott (+) [1A.43]. |
40. |
Statens underskott (–) eller överskott (+) [1A.40] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1311. |
41. |
Delstaters underskott (–) eller överskott (+) [1A.41] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1312. |
42. |
Kommuners underskott (–) eller överskott (+) [1A.42] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1313. |
43. |
Socialförsäkringarnas underskott (–) eller överskott (+) [1A.43] är lika med nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (B.9) för S.1314. |
44. |
Faktiska sociala avgifter [1A.44] är lika med faktiska sociala avgifter (D.611) som tagits upp som tillgång i S.13. |
45. |
Sociala förmåner andra än in natura [1A.45] är lika med sociala förmåner andra än in natura (D.62) som tagits upp som användning i S.13. |
Tabell 1B:
1. |
Medlemsstaternas betalningar till EU:s budget [1B.1] är lika med indirekta skatter som betalas till EU:s budget plus löpande internationell samverkan (D.74) som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.4] plus diverse löpande transfereringar (D.75) som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.5] plus kapitaltransfereringar (D.9) som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.7]. |
2. |
Indirekta skatter som betalas till EU:s budget [1B.2] är lika med skatter på produktion och import (D.2) som tagits upp som tillgång i S.212. |
3. |
Indirekta skatter som betalas till EU:s budget varav mervärdesskatt som betalats till EU:s budget [1B.3] är lika med mervärdesskatter (skatter av momstyp) (D.211) som tagits upp som tillgång i S.212. |
4. |
Löpande internationell samverkan som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.4] är lika med löpande internationell samverkan (D.74) som tagits upp som tillgång i S.212 och som användning i S.13. |
5. |
Diverse löpande transfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.5] är lika med diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som tillgång i S.212 och som användning i S.13. |
6. |
Diverse löpande transfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget, varav EU:s fjärde egna resurs [1B.6], är lika med den BNI-relaterade fjärde avgiften (ENS 95 punkt 4.138) som tagits upp som diverse löpande transfereringar (D.75) bland tillgångar i S.212 och som användning i S.13. |
7. |
Kapitaltransfereringar som ska betalas av den offentliga sektorn till EU:s budget [1B.7] är lika med kapitaltransfereringar (D.9) som ska betalas som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som kapitaltransfereringar som ska mottas i S.212. |
8. |
EU-utgifter i medlemsstaten [1B.8] är lika med subventioner (D.3) som ska betalas från EU:s budget [1B.9], plus andra löpande transfereringar (D.7) som ska betalas från EU:s budget till offentliga sektorn [1B.10], plus andra löpande transfereringar (D.7) som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.11], plus kapitaltransfereringar (D.9) som ska betalas från EU:s budget till offentliga sektorn [1B.12], plus kapitaltransfereringar (D.9) som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.13]. |
9. |
Subventioner som ska betalas från EU:s budget [1B.9] är lika med subventioner (D.3) som tagits upp som tillgång i S.212. |
10. |
Löpande transfereringar som ska betalas från EU:s budget till den offentliga sektorn [1B.10] är lika med löpande internationell samverkan (D.74) plus diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som tillgång i S.13 och som användning i S.212. |
11. |
Löpande transfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.11] är lika med diverse löpande transfereringar (D.75) som tagits upp som användning i S.212 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
12. |
Kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till den offentliga sektorn [1B.12] är lika med kapitaltransfereringar som ska mottas (D.9) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.212. |
13. |
Kapitaltransfereringar som ska betalas från EU:s budget till enheter utanför den offentliga sektorn [1B.13] är lika med kapitaltransfereringar som ska betalas (D.9) som tagits upp som förändringar i tillgångarna i S.212 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
14. |
Nettointäkter från EU:s budget [1B.14] är lika med den offentliga sektorns nettointäkter från EU:s budget plus de nettointäkter från EU:s budget som enheter utanför den offentliga sektorn haft. |
15. |
Kostnad för insamling av de egna medlen [1B.15] är den del av marknadsproduktionen (P.11) som tagits upp som tillgång i S.13 och är den kostnad som betalas från EU:s budget för insamling av de egna medlen. |
Tabell 1C:
1. |
Konsumtionsutgifter [1C.1] är lika med konsumtionsutgift (P.3) som tagits upp som användning i S.13. |
2. |
Individuella konsumtionsutgifter [1C.2] är lika med individuell konsumtionsutgift (P.31) som tagits upp som användning i S.13. |
3. |
Kollektiva konsumtionsutgifter [1C.3] är lika med kollektiv konsumtionsutgift (P.32) som tagits upp som användning i S.13. |
4. |
Löner och kollektiva avgifter [1C.4] är lika med [1A.29]. |
5. |
Insatsförbrukning [1C.5] är lika med [1A.31]. |
6. |
Sociala transfereringar in natura som tillhandahålls via marknadsproducenter [1C.6] är lika med sociala transfereringar in natura relaterade till utgifter för varor som levereras till hushållen via marknadsproducenter (D.6311 + D.63121 + D.63131) som tagits upp som användning i S.13. |
7. |
Kapitalförslitning [1C.7] är lika med kapitalförslitning (K.1) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
8. |
Erlagda skatter på produktion minus erhållna subventioner [1C.8] är lika med inbetalning av övriga produktionsskatter (D.29) som tagits upp som användning i S.13 minus erhållna övriga produktionssubventioner (D.39) som tagits upp som användning i S.13. |
9. |
Driftöverskott (netto) [1C.9] är lika med driftöverskott (netto) (B.2n) i S.13. |
10. |
Försäljningar [1C.10] är lika med [1A.22]. |
11. |
Konsumtionsutgifter i föregående års priser [1C.11] är lika med kedjelänkad volym på konsumtionsutgift (P.3) i föregående års priser som tagits upp som användning i S.13. |
12. |
Underskott (–) eller överskott (+) [1C.12] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [1A.1]. |
13. |
Ränta som ska betalas [1C.13] är lika med ränta som ska betalas [1A.10]. |
14. |
Ränta inkl. betalningar från swappar och framtida räntesäkringsavtal (FRA) [1C.14] är lika med EDP-ränta (förfarandet vid alltför stora underskott) (EDP D.41) som tagits upp som användning i S.13 och som tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
15. |
EDP underskott (–) eller överskott (+) [1C.15] är lika med EDP nettoutlåning (+)/nettoupplåning (–) (EDP B.9) i S.13. |
16. |
Inkomster från UMTS (universal mobile telecommunications systems) [1C.16] är lika med de inkomster som erhålls från försäljningen av tredje generationens mobiltelefonlicenser som tagits upp som avyttring av icke-finansiella tillgångar enligt Eurostats beslut om redovisning av mobiltelefonlicenser. |
17. |
Skulder [1C.17] är lika med skulder enligt definitionen i förordning (EG) nr 479/2009. |
18. |
Bruttonationalprodukt (BNP) till löpande priser [1C.18] är lika med BNP (B.1 * g) till marknadspris. |
19. |
BNP i föregående års priser [1C.19] är lika med kedjelänkad volym på BNP (B.1 * g) i föregående års priser. |
20. |
Offentliga sektorns investeringar i föregående års priser [1C.20] är lika med kedjelänkad volym på fast bruttoinvestering (P.51), i fasta priser, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13. |
Tabell 2A:
1. |
Underskott (–) eller överskott (+) [2A.1] är lika med [1A.1]. |
2. |
Justeringar mellan finansiella och icke-finansiella konton [2A.2] är lika med underskott (–) eller överskott (+) [2A.1], minus nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder [2A.3]. |
3. |
Nettotransaktioner i finansiella tillgångar och skulder [2A.3] är lika med transaktioner i nettoanskaffningen av finansiella tillgångar [2A.4] minus nettoökningen av transaktioner i skulder [2A.15]. |
4. |
Transaktioner avseende finansiella tillgångar (konsoliderade) [2A.4] är lika med transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.5], plus transaktioner med värdepapper andra än aktier (F.33) [2A.6], plus transaktioner i finansiella derivat (F.34) [2A.7], plus transaktioner med lån (F.4) [2A.8], plus transaktioner med aktier och andra ägarandelar (F.5) [2A.9] plus transaktioner med andra finansiella tillgångar [2A.13], som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
5. |
Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (tillgångar) [2A.5] är lika med nettoanskaffningen av sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
6. |
Transaktioner med värdepapper andra än aktier – kortfristiga och långfristiga värdepapper [2A.6] är lika med nettoanskaffningen av värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33), som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
7. |
Transaktioner i finansiella derivat (tillgångar) [2A.7] är lika med nettobetalningar avseende finansiella derivat (F.34) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
8. |
Transaktioner i lån (tillgångar) [2A.8] är lika med nya lån (F.4) som netto beviljats av den offentliga sektorn, efter avdrag för lån som återbetalats, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettotillgångar i alla sektorer utom S.13. |
9. |
Transaktioner i aktier och andra ägarandelar (tillgångar) [2A.9] är lika med nettoanskaffningen av aktier och andra ägarandelar (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13. |
10. |
Privatiseringar (netto) [2A.10] är lika med transaktioner i aktier och andra ägarandelar (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12 som sker inom ramen för att kontrollen över låntagarenheten lämnas över eller tas (ENS 95 punkt 2.26) (2) av S.13; t.ex. kan sådana transaktioner utföras av S.13 med låntagarenheten direkt eller med en annan långivarenhet. |
11. |
Kapitaltillskott (netto) [2A.11] är lika med transaktioner i aktier och andra ägarandelar (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11 eller S.12 som inte sker inom ramen för att kontrollen över låntagarenheten lämnas över eller tas av S.13 och som sker direkt med låntagarenheten. |
12. |
Andra [2A.12] är lika med transaktioner i aktier och andra ägarandelar (F.5) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.11, S.12 eller S.14 som inte sker inom ramen för att kontrollen över låntagarenheten lämnas över eller tas av S.13 och inte utförs av S.13 med låntagarenheten direkt utan med en annan långivarenhet. |
13. |
Transaktioner i andra finansiella tillgångar [2A.13] är lika med nettoanskaffningen av monetärt guld och särskilda dragningsrätter (F.1) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13, plus nettoanskaffningen av försäkringstekniska reserver (F.6) plus andra obetalda inkomster (F.7) som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i alla sektorer utom S.13. |
14. |
Transaktioner avseende andra finansiella tillgångar, varav upplupna skatter och sociala avgifter som ännu ej erlagts [2A.14] är lika med den del av andra obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter (F.7 tillgångar) som avser skatter och sociala avgifter i D.2, D.5, D.6 och D.91, minus det skattebelopp som faktiskt influtit, som tagits upp som förändringar i tillgångar i S.13 och som förändringar i skulder och nettotillgångar i alla sektorer utom S.13. |
15. |
Transaktioner i skulder (konsoliderade) [2A.15] är lika med transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.16], plus kortfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.331) [2A.17], plus långfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.332) [2A.18], plus transaktioner i finansiella derivat (F.34) [2A.19], plus transaktioner med lån (F.4) [2A.20] plus transaktioner i andra skulder [2A.22], som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
16. |
Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) [2A.16] är lika med nettoanskaffningen av sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
17. |
Transaktioner med värdepapper andra än aktier – kortfristiga värdepapper (skulder) [2A.17] är lika med nettoanskaffningen av kortfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.331) vars ursprungliga löptid är högst ett år som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
18. |
Transaktioner med värdepapper andra än aktier – långfristiga värdepapper (skulder) [2A.18] är lika med långfristiga värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.332) vars ursprungliga löptid är över ett år som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
19. |
Transaktioner i finansiella derivat (skulder) [2A.19] är lika med nettointäkter avseende finansiella derivat (F.34) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
20. |
Transaktioner i lån (skulder) [2A.20] är lika med ny upplåning (F.4) netto efter avdrag för existerande lån som återbetalats, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
21. |
Transaktioner i lån varav lån från centralbanker [2A.21] är lika med transaktioner med lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.121. |
22. |
Transaktioner i andra skulder [2A.22] är lika med nettoökningen av försäkringstekniska reserver (F.6) plus andra obetalda inkomster (F.7) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.13. |
23. |
Transaktioner med skuldinstrument (konsoliderade) [2A.23] är lika med nettoökningen av skulder avseende sedlar, mynt och inlåning (F.2) [2A.16], plus värdepapper andra än aktier, exklusive derivat, [2A.17 och 2A.18] (F.33) plus lån (F.4) [2A.20]. Även den offentliga sektorns upplåningsbehov omfattas. |
24. |
Transaktioner i långfristiga skuldinstrument [2A.24] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldinstrument [2A.23] vars ursprungliga löptid är längre än ett år. |
25. |
Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i nationell valuta [2A.25] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldinstrument [2A.23] denominerade i lagligt betalningsmedel i medlemsstaten. |
26. |
Transaktioner avseende skuldinstrument denominerad i en deltagande utländsk valuta [2A.26] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldinstrument [2A.23] denominerade i ecu, plus skuldinstrument denominerade i euro innan medlemsstaten blev en deltagande medlemsstat, plus skuldinstrument denominerade i lagligt betalningsmedel i en deltagande medlemsstat innan staten blev en deltagande medlemsstat. Detta exkluderar nationell valuta [2A.25]. |
27. |
Transaktioner avseende skuldinstrument denominerade i en icke-deltagande utländsk valuta [2A.27] är lika med nettoökningen av skulder avseende skuldinstrument [2A.23] som inte ingår i [2A.25] eller [2A.26]. |
28. |
Andra flöden [2A.28] är lika med värderingsförändringar med betydelse för skulden [2A.29] plus andra volymförändringar av skulder [2A.32]. |
29. |
Värderingsförändringar med betydelse för skulden [2A.29] är lika med valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.30], plus andra värderingseffekter – nominellt värde [2A.31]. |
30. |
Valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.30] är lika med nominella kapitalvinster/-förluster (K.11) avseende skulder [3A.1] vars värde på grund av förändringar av valutakurserna förändras när de räknas om till nationell valuta. |
31. |
Andra värderingseffekter – nominellt värde [2A.31] är lika med förändring av skulderna [2A.33], minus transaktioner med skuldinstrument (konsoliderade) [2A.23], minus valutakursvinster eller -förluster från innehav av utländsk valuta [2A.30], minus andra volymförändringar av skulder [2A.32]. |
32. |
Andra volymförändringar av skulder [2A.32] är lika med andra volymförändringar (K.7, K.8, K.10 och K.12) av skulder klassade antingen som sedlar, mynt och inlåning (AF.2), värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (AF.33), eller lån (AF.4) som inte är tillgångar i S.13. |
33. |
Förändring av skulderna [2A.33] är lika med skulder [3A.1] under år t, minus skulder [3A.1] under år t-1. |
Tabell 2B:
1. |
Transaktioner avseende skuldinstrument – icke-konsoliderade [2B.1] är lika med transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) – icke-konsoliderade [2B.2], plus transaktioner i kortfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.3], plus transaktioner i långfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.4], plus transaktioner i lån från centralbanker [2B.5], plus transaktioner i andra lån (skulder) – icke-konsoliderade [2B.6]. |
2. |
Transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) – icke-konsoliderade [2B.2] är lika med transaktioner med sedlar, mynt och inlåning (F.2) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
3. |
Transaktioner i kortfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.3] är lika med transaktioner med värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33) vars ursprungliga löptid är högst ett år, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
4. |
Transaktioner i långfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.4] är lika med transaktioner med värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33) vars ursprungliga löptid är över ett år, som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13. |
5. |
Transaktioner i lån från centralbanker [2B.5] är lika med transaktioner med lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i S.121. |
6. |
Transaktioner i andra lån (skulder) – icke-konsoliderade [2B.6] är lika med transaktioner i lån (F.4) som tagits upp som förändringar i skulder och nettoförmögenhet i S.13 och som förändringar i tillgångar i alla sektorer utom S.121. |
7. |
Konsoliderande transaktioner [2B.7] är lika med transaktioner avseende skuldinstrument – icke-konsoliderade [2B.1], minus transaktioner i skuldinstrument (konsoliderade) [2A.23]. |
8. |
Konsoliderande transaktioner – sedlar, mynt och inlåning [2B.8] är lika med transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) – icke-konsoliderade [2B.2], minus konsoliderade transaktioner i sedlar, mynt och inlåning (skulder) [2A.16]. |
9. |
Konsoliderande transaktioner – kortfristiga värdepapper [2B.9] är lika med transaktioner i kortfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.3], minus konsoliderade transaktioner med värdepapper andra än aktier – kortfristiga värdepapper (skulder) [2A.17]. |
10. |
Konsoliderande transaktioner – långfristiga värdepapper [2B.10] är lika med transaktioner i långfristiga värdepapper (skulder) – icke-konsoliderade [2B.4], minus konsoliderade transaktioner med värdepapper andra än aktier – långfristiga värdepapper (skulder) [2A.18]. |
11. |
Konsoliderande transaktioner – lån [2B.11] är lika med transaktioner i andra lån (skulder) – icke-konsoliderade [2B.6], minus (konsoliderade transaktioner i lån (skulder) [2A.20] minus konsoliderade transaktioner avseende lån från centralbanker [2A.21]). |
Tabell 3A:
1. |
Skulder [3A.1] är lika med skulder [1C.17]. |
2. |
Skulder – sedlar, mynt och inlåning (skulder) [3A.2] är lika med andelen skulder [3A.1] i posten sedlar, mynt och inlåning (AF.2). |
3. |
Skulder – kortfristiga värdepapper (skulder) [3A.3] är lika med andelen skulder [3A.1] i posten värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (AF.33), vars ursprungliga löptid är högst ett år. |
4. |
Skulder – långfristiga värdepapper (skulder) [3A.4] är lika med andelen skulder [3A.1] i posten värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (AF.33), vars ursprungliga löptid är över ett år. |
5. |
Skulder – lån från centralbanker (skulder) [3A.5] är lika med andelen skulder [3A.1] i posten lån (AF.4) som är en tillgång i S.121. |
6. |
Skulder – andra lån (skulder) [3A.6] är lika med andelen skulder [3A.1] i instrumentet lån (AF.4) som inte är någon tillgång i S.121. |
7. |
Skulder som innehas av inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.7] är lika med skulder som innehas av centralbanker [3A.8], plus skulder som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9], plus skulder som innehas av andra finansinstitut [3A.10] plus skulder som innehas av andra inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11]. |
8. |
Skulder som innehas av centralbanker [3A.8] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.121. |
9. |
Skulder som innehas av andra monetära finansinstitut [3A.9] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.122. |
10. |
Skulder som innehas av andra finansinstitut [3A.10] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.123, S.124 eller S.125. |
11. |
Skulder som innehas av andra inhemska aktörer med hemvist i medlemsstaten [3A.11] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.11, S.14 eller S.15. |
12. |
Skulder som innehas av utländska aktörer utan hemvist i medlemsstaten [3A.12] är lika med andelen skulder [3A.1] som är en tillgång i S.2. |
13. |
Skulder denominerade i nationell valuta [3A.13] är lika med andelen skulder [3A.1] denominerade i medlemsstatens lagliga betalningsmedel. |
14. |
Skulder denominerade i en deltagande utländsk valuta [3A.14] är lika med – innan medlemsstaten blev en deltagande medlemsstat – andelen skulder [3A.1] denominerade i det lagliga betalningsmedlet i en av de deltagande medlemsstaterna (med undantag för nationell valuta [3A.13]), plus skulder denominerade i ecu eller euro. |
15. |
Skulder denominerade i en icke-deltagande utländsk valuta [3A.15] är lika med andelen skulder [3A.1] som inte ingår i [3A.13] eller [3A.14]. |
16. |
Kortfristiga skulder [3A.16] är lika med andelen skulder [3A.1] vars ursprungliga löptid är högst ett år. |
17. |
Långfristiga skulder [3A.17] är lika med andelen skulder [3A.1] vars ursprungliga löptid är över ett år. |
18. |
Långfristiga skulder, varav med rörlig ränta [3A.18] är lika med andelen långfristiga skulder [3A.17] med variabel räntesats. |
19. |
Skulder med en återstående löptid på upp till ett år [3A.19] är lika med andelen skulder [3A.1] vars återstående löptid är högst ett år. |
20. |
Skulder med en återstående löptid på mellan ett och fem år [3A.20] är lika med andelen skulder [3A.1] vars återstående löptid är mellan ett och fem år. |
21. |
Skulder med en återstående löptid på mellan ett och fem år, varav med rörlig ränta [3A.21] är lika med andelen skulder [3A.1] vars återstående löptid är mellan ett och fem år [3A.20] och vars räntesats är variabel. |
22. |
Skulder med en återstående löptid på över fem år [3A.22] är lika med andelen skulder [3A.1] vars återstående löptid är över fem år. |
23. |
Skulder med en återstående löptid på över fem år, därav: med rörlig ränta [3A.23] är lika med andelen skulder [3A.1] vars återstående löptid är över fem år [3A.22] och vars räntesats är variabel. |
24. |
Statens andel av skulderna [3A.24] är lika med skulder i S.1311 som inte är tillgångar i S.1311, minus tillgångar i S.1311 som är skulder i S.13 andra än S.1311 [3B.15]. |
25. |
Delstaters andel av skulderna [3A.25] är lika med skulder i S.1312 som inte är tillgångar i S.1312, minus tillgångar i S.1312 som är skulder i S.13 andra än S.1312 [3B.16]. |
26. |
Kommuners andel av skulderna [3A.26] är lika med skulder i S.1313 som inte är tillgångar i S.1313, minus tillgångar i S.1313 som är skulder i S.13 andra än S.1313 [3B.17]. |
27. |
Socialförsäkringars andel av skulderna [3A.27] är lika med skulder i S.1314 som inte är tillgångar i S.1314, minus tillgångar i S.1314 som är skulder i S.13 andra än S.1314 [3B.18]. |
28. |
Skuldernas genomsnittliga återstående löptid [3A.28] är lika med den genomsnittliga återstående löptiden viktad efter utestående belopp, uttryckt i år. |
29. |
Skulder – nollkupongobligationer [3A.29] är lika med andelen skulder [3A.1] som består av nollkupongobligationer, dvs. obligationer utan kupongränta vars avkastning bestäms av skillnaden mellan priset vid inlösen och priset vid emissionen. |
Tabell 3B:
1. |
Skulder (icke-konsoliderade) [3B.1] är lika med skulder i S.13, inklusive sådana som är tillgångar i S.13, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
2. |
Konsoliderande element [3B.2] är lika med skulder i S.13 som samtidigt är tillgångar i S.13, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
3. |
Konsoliderande element – sedlar, mynt och inlåning [3B.3] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten sedlar, mynt och inlåning (F.2). |
4. |
Konsoliderande element – kortfristiga värdepapper [3B.4] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i instrumentet värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33), vars ursprungliga löptid är högst ett år. |
5. |
Konsoliderande element – långfristiga värdepapper [3B.5] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i instrumentet värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (F.33), vars ursprungliga löptid är över ett år. |
6. |
Konsoliderande element – lån [3B.6] är lika med andelen konsoliderande element [3B.2] i posten lån (F.4). |
7. |
Skuldtitlar som emitterats av staten [3B.7] är lika med skulder i S.1311 som inte är tillgångar i S.1311, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
8. |
Skuldtitlar som emitterats av staten, varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer [3B.8] är lika med skulder i S.1311 som är tillgångar i S.1312, S.1313 eller S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
9. |
Skuldtitlar som emitterats av delstater [3B.9] är lika med skulder i S.1312 som inte är tillgångar i S.1312, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
10. |
Skuldtitlar som emitterats av delstater, varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer [3B.10] är lika med skulder i S.1312 som är tillgångar i S.1311, S.1313 eller S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
11. |
Skuldtitlar som emitterats av kommuner [3B.11] är lika med skulder i S.1313 som inte är tillgångar i S.1313, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
12. |
Skuldtitlar som emitterats av kommuner, varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer [3B.12] är lika med skulder i S.1313 som är tillgångar i S.1311, S.1312 eller S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
13. |
Skuldtitlar som emitterats av socialförsäkringar [3B.13] är lika med skulder i S.1314 som inte är tillgångar i S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
14. |
Skuldtitlar som emitterats av socialförsäkringar, varav skulder som innehas av andra statliga undersektorer [3B.14] är lika med skulder i S.1314 som är tillgångar i S.1311, S.1312 eller S.1313, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
15. |
Statens innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer [3B.15] är lika med skulder i S.1312, S.1313 eller S.1314 som är tillgångar i S.1311, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
16. |
Delstaters innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer [3B.16] är lika med skulder i S.1311, S.1313 eller S.1314 som är tillgångar i S.1312, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
17. |
Kommuners innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer [3B.17] är lika med skulder i S.1311, S.1312 eller S.1314 som är tillgångar i S.1313, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
18. |
Socialförsäkringars innehav av skuldtitlar som emitterats av enheter inom andra statliga undersektorer [3B.18] är lika med skulder i S.1311, S.1312 eller S.1313 som är tillgångar i S.1314, i samma instrument som skulder [3A.1]. |
(1) [x.y] avser kategori nummer y i tabell x.
(2) Vilket leder till att låntagarenheten klassas om från undersektor S.11001 eller S.12x01 till undersektor S.11002/3 eller S.12x02/3 eller vice versa.
BILAGA III
STANDARDER FÖR ÖVERFÖRING OCH KODNING
För den elektroniska överföringen av de statistiska uppgifter som anges i artiklarna 2 och 3 ska de nationella centralbankerna och ECB använda systemet EXDI. De filer som överförs ska vara i formatet SDMX-EDI (GESMES/TS). Varje tidsserie anges med hjälp av den nyckelfamilj (ECB_GST1) som beskrivs nedan.
Nyckelfamilj ECB_GST1
Nummer |
Namn |
Beskrivning |
Kodlista |
1 |
Frekvens |
De rapporterade tidsseriernas frekvens |
CL_FREQ |
2 |
Referensområde |
Tvåsiffrig alfanumerisk ISO landskod för det rapporterande landet eller aggregatet |
CL_AREA_EE |
3 |
Justeringar |
Här anges om någon justering av tidsserien företagits, t.ex. för säsongsvariationer och/eller variationer i antalet arbetsdagar |
CL_ADJUSTMENT |
4 |
Användning eller borgenärs-/tillgångssektor |
Sektor för vilken kategorin är användning/förändring i tillgångar |
CL_SECTOR_ESA |
5 |
Post |
Tidsseriernas kategori |
CL_GOVNT_ITEM_ESA |
6 |
Tillgång eller gäldenärs-/skuldsektor |
Sektor för vilken kategorin är en resurs/förändring i skulder och nettoförmögenhet |
CL_SECTOR_ESA |
7 |
Värdering |
Den värderingsmetod som använts |
CL_GOVNT_VALUATION |
8 |
Seriens enhet |
Enhet i vilken kategorin rapporteras och andra särdrag |
CL_GOVNT_ST_SUFFIX |