EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document C2006/300E/04
MINUTES#Thursday 15 June 2006
PROTOKOLL
Torsdag 15 juni 2006
PROTOKOLL
Torsdag 15 juni 2006
EUT C 300E, 9.12.2006, p. 270–523
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
9.12.2006 |
SV |
Europeiska unionens officiella tidning |
CE 300/270 |
PROTOKOLL
(2006/C 300 E/04)
SAMMANTRÄDETS GÅNG
ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ
Vice talman
1. Öppnande av sammanträdet
Sammanträdet öppnades kl. 10.05.
2. Föredragningslista
Vid sitt sammanträde den 14.6.2006 beslutade talmanskonferensen att omröstningen om följande betänkanden skulle skjutas upp till sammanträdesperioden i juli: Konrad Szymański (A6-0164/2006), Angelika Beer (A6-0157/2006) och István Szent-Iványi (A6-0155/2006) (punkterna 19, 20 och 21 i föredragningslistan).
*
* *
Talare: Marco Cappato fick ordet för att ta upp en ordningsfråga (talmannen fråntog talaren ordet, eftersom det inte rörde sig om en ordningsfråga).
3. Inkomna dokument
Talmannen hade mottagit följande dokument:
1) |
från rådet och kommissionen
|
2) |
från ledamöterna, ett förslag till rekommendation
|
4. Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004) (debatt)
Betänkande om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2004 [2005/2184(INI)] - Budgetkontrollutskottet
Föredragande: Herbert Bösch (A6-0185/2006).
Herbert Bösch redogjorde för sitt betänkande.
Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).
Talare: Simon Busuttil för PPE-DE-gruppen, Inés Ayala Sender för PSE-gruppen, Bart Staes för Verts/ALEgruppen, Kartika Tamara Liotard för GUE/NGL-gruppen, Janusz Wojciechowski för UEN-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen, Hans-Peter Martin, grupplös, Ingeborg Gräßle, Paulo Casaca, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, John Whittaker, Andreas Mölzer, Béla Glattfelder, Vladimír Maňka, Dan Jørgensen och Vladimír Špidla.
Talmannen förklarade debatten avslutad.
Omröstning: punkt 9.14 i protokollet av den 15.6.2006.
(Sammanträdet avbröts kl. 11.00, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 11.05.)
ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA
Vice talman
5. Välkomsthälsning
Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en delegation från Republiken Sydafrikas parlament, som hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegation leddes av underhusets ordförande Obed Bapela.
6. Namn på utskott och delegationer
Vid sitt sammanträde den 14 juni 2006 hade talmanskonferensen godkänt begäran från undersökningskommittén beträffande bolaget Equitable Life Assurance Societys sammanbrott att ändra dess namn till följande: ”Undersökningskommittén beträffande krisen i bolaget Equitable Life Assurance Society”.
Parlamentet godkände denna begäran.
7. Tolkning av arbetsordningen
Talmannen meddelade parlamentet, med åberopande av 201.3 i arbetsordningen, att följande tolkning av artikel 45 i arbetsordningen hade gjorts av utskottet för konstitutionella frågor, som hade fått i uppdrag att se över tillämpningen av denna bestämmelse.
”Talmanskonferensen skall fatta beslut om en begäran om tillstånd att utarbeta ett betänkande enligt punkt 1 på grundval av bestämmelser som talmanskonferensen själv fastställer. Om ett utskotts befogenhet att utarbeta ett betänkande för vilket tillstånd har begärts bestrids, skall talmanskonferensen inom sex veckor fatta ett beslut på grundval av en rekommendation från utskottsordförandekonferensen, eller, om ingen sådan rekommendation föreligger, från dess ordförande. Om inget beslut har fattats av talmanskonferensen inom denna period, skall rekommendationen betraktas som godkänd.”
Denna tolkning skall betraktas som antagen om inte en politisk grupp eller minst 37 ledamöter framför invändningar mot den (artikel 201.4 i arbetsordningen) före justeringen av protokollet från innevarande sammanträde. Om så är fallet, skall frågan gå till omröstning i parlamentet.
8. Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter
Talmannen tillkännagav, i enlighet med artikel 57.1 i arbetsordningen, mottagandet av rådets gemensamma ståndpunkter, skälen till antagandet av dessa samt kommissionens ståndpunkt om följande dokument:
— |
Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 12 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1783/1999
|
— |
Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 12 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1784/1999
|
— |
Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 12 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS)
|
Den tidsfrist på tre månader som parlamentet har för att yttra sig började således löpa påföljande dag, den 16.6.2006.
9. Omröstning
Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.
9.1 Rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)
Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna [KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD)] - Fiskeriutskottet
Föredragande: Philippe Morillon (A6-0169/2006).
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)
KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION
Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0264)
9.2 Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) ***I (omröstning)
Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) [KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
Föredragande: Jerzy Buzek (A6-0202/2006).
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)
KOMMISSIONENS FÖRSLAG
Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0265)
FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION
Antogs (P6_TA(2006)0265)
Inlägg om omröstningen:
— |
Philippe Busquin lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 320; det muntliga ändringsförslaget beaktades dock inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta. |
9.3 Forskning och utbildning inom kärnenergi (2007-2011) * (omröstning)
Betänkande om förslaget till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007-2011) [KOM(2005)0119 - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
Föredragande: Jerzy Buzek (A6-0203/2006).
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)
KOMMISSIONENS FÖRSLAG
Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0266)
FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION
Antogs (P6_TA(2006)0266)
Inlägg om omröstningen:
— |
Jerzy Buzek (föredragande) yttrade sig mycket positivt över de förhållanden, under vilka han hade utarbetat sina betänkanden. |
9.4 Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***I (omröstning)
Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten [KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD)] - Utskottet för transport och turism
Föredragande: Paolo Costa (A6-0194/2006).
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)
KOMMISSIONENS FÖRSLAG
Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0267)
FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION
Antogs (P6_TA(2006)0267)
Inlägg om omröstningen:
— |
Före omröstningen yttrade sig Inés Ayala Sender om omröstningslistan. |
9.5 Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 * (omröstning)
Betänkande om förslaget till rådets beslut i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 [KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor
Föredragande: Werner Langen (A6-0200/2006).
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)
KOMMISSIONENS FÖRSLAG
Godkändes (P6_TA(2006)0268)
FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION
Antogs (P6_TA(2006)0268)
9.6 Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien (omröstning)
Resolutionsförslag B6-0340/2006, B6-0351/2006, B6-0352/2006, B6-0353/2006, B6-0355/2006 och B6-0358/2006
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)
RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0340/2006 (ersätter B6-0340/2006, B6-0351/2006, B6-0353/2006, B6-0355/2006 och B6-0358/2006):
inlämnat av följande ledamöter:
— |
Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann, Carlos Carnero González och Alain Hutchinson för PSE-gruppen, |
— |
Thierry Cornillet, Bernard Lehideux och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
— |
Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, |
— |
Francis Wurtz, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Miguel Portas och Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen, |
— |
Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen |
Antogs (P6_TA(2006)0269)
(Resolutionsförslag B6-0352/2006 bortföll.)
Inlägg om omröstningen:
— |
Thierry Cornillet lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 3; det muntliga ändringsförslaget beaktades dock inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta. |
9.7 Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland (omröstning)
Resolutionsförslag B6-0338/2006, B6-0339/2006, B6-0349/2006, B6-0354/2006, B6-0356/2006 och B6-0357/2006
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)
RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0338/2006 (ersätter B6-0338/2006, B6-0339/2006, B6-0349/2006, B6-0354/2006, B6-0356/2006 och B6-0357/2006):
inlämnat av följande ledamöter:
— |
Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Elmar Brok, Tunne Kelam, Jacek Emil Saryusz-Wolski och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, |
— |
Jan Marinus Wiersma, Reino Paasilinna och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, |
— |
Henrik Lax och Cecilia Malmström för ALDE-gruppen, |
— |
Bart Staes och Milan Horáček för Verts/ALE-gruppen, |
— |
Gabriele Zimmer, André Brie och Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, |
— |
Konrad Szymański, Roberts Zīle och Inese Vaidere för UEN-gruppen |
Antogs (P6_TA(2006)0270)
9.8 Åtgärder för genomförande av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (nivå 2) (omröstning)
Resolutionsförslag B6-0371/2006
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)
RESOLUTIONSFÖRSLAG
Antogs (P6_TA(2006)0271)
Inlägg om omröstningen:
— |
Piia-Noora Kauppi gav kompletterande upplysningar om resolutionsförslaget. |
9.9 Strategi för hållbar utveckling (omröstning)
Resolutionsförslag B6-0335/2006
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)
RESOLUTIONSFÖRSLAG
Antogs (P6_TA(2006)0272)
Inlägg om omröstningen:
— |
Anders Wijkman lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 19, vilket beaktades. |
9.10 Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (omröstning)
Resolutionsförslag B6-0328/2006, B6-0329/2006, B6-0330/2006, B6-0331/2006, B6-0332/2006 och B6-0333/2006
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)
RESOLUTIONSFÖRSLAG B6-0328/2006
Förkastades
RESOLUTIONSFÖRSLAG B6-0329/2006
Förkastades
RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0330/2006 (ersätter B6-0330/2006, B6-0331/2006, B6-0332/2006 och B6-0333/2006):
inlämnat av följande ledamöter:
— |
Martine Roure, Lissy Gröner, Michael Cashman och Claude Moraes för PSE-gruppen, |
— |
Sophia in 't Veld för ALDE-gruppen, |
— |
Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Jean Lambert, Gisela Kallenbach, Elisabeth Schroedter och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, |
— |
Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen |
Antogs (P6_TA(2006)0273)
Inlägg om omröstningen:
— |
Martine Roure lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 2, vilket beaktades. |
— |
Sophia in 't Veld lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 3; det muntliga ändringsförslaget beaktades dock inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta. Hon lade även fram ett muntligt ändringsförslag till skäl A, vilket beaktades. |
— |
Raül Romeva i Rueda lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl B; det muntliga ändringsförslaget beaktades dock inte, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta. |
— |
Martine Roure yttrade sig om förfarandet. |
9.11 Handeldvapen (omröstning)
Resolutionsförslag B6-0334/2006
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)
RESOLUTIONSFÖRSLAG
Antogs (P6_TA(2006)0274)
9.12 Utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (omröstning)
Betänkande om utbyggnaden av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS [2005/2168(INI)] - Utskottet för transport och turism
Föredragande: Michael Cramer (A6-0183/2006).
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)
RESOLUTIONSFÖRSLAG
Antogs (P6_TA(2006)0275)
9.13 Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske (omröstning)
Betänkande om kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske [2004/2264(INI)] - Fiskeriutskottet
Föredragande: Seán Ó Neachtain (A6-0141/2006).
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)
RESOLUTIONSFÖRSLAG
Talmannen meddelade att talmanskonferensen vid sitt sammanträde den 14 juni 2006 hade beslutat att godkänna att titeln på betänkandet ändras enligt följande: ”Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske”.
Antogs (P6_TA(2006)0276)
9.14 Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004) (omröstning)
Betänkande om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2004 [2005/2184(INI)] - Budgetkontrollutskottet
Föredragande: Herbert Bösch (A6-0185/2006).
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)
RESOLUTIONSFÖRSLAG
Antogs (P6_TA(2006)0277)
10. Röstförklaringar
Skriftliga röstförklaringar:
De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.
Muntliga röstförklaringar:
— |
Betänkande Jerzy Buzek - A6-0202/2006: Zita Pleštinská, Cristina Gutiérrez-Cortines, Lapo Pistelli, Paul Rübig. |
— |
Betänkande Jerzy Buzek - A6-0203/2006: Andreas Mölzer, Jörg Leichtfried |
— |
Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien (B6-0340/2006): John Attard-Montalto, Simon Busuttil. |
— |
Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa (B6-0330/2006): Carlo Casini, Frank Vanhecke, Piia-Noora Kauppi, Alexander Stubb, Ivo Strejček, Philip Claeys, Andreas Mölzer. |
11. Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster
Rättelser till avgivna röster:
Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/ Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.
Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.
Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
Avsiktsförklaringar till avgivna röster:
Följande avsiktsförklaringar hade gjorts (angående icke avgivna röster):
Betänkande Jerzy Buzek - A6-0202/2006
— |
ändringsförslag 335 ja: Hans-Peter Martin |
— |
ändringsförslag 325 ja: Hans-Peter Martin |
— |
ändringsförslag 166 ja: Hubert Pirker |
— |
ändringsförslag 357 ja: Hubert Pirker |
— |
ändringsförslag 323 ja: Marie Anne Isler Béguin, Kathy Sinnott |
— |
ändringsförslag 334 ja: Teresa Riera Madurell, Lívia Járóka |
— |
ändringsförslag 329 ja: Teresa Riera Madurell nej: Othmar Karas |
— |
ändringsförslag 354 nej: Nathalie Griesbeck nedlagda röster: Lívia Járóka |
— |
ändringsförslag 350 ja: Joel Hasse Ferreira |
— |
ändringsförslag 361 ja: Joel Hasse Ferreira |
— |
ändringsförslag 355 nej: Nathalie Griesbeck |
— |
ändringsförslag 319 nej: Nathalie Griesbeck |
— |
ändringsförslag 317 nej: Nathalie Griesbeck |
— |
ändringsförslag 66 ja: Nathalie Griesbeck |
Betänkande Jerzy Buzek - A6-0203/2006
— |
ändringsförslag 24 ja: Charlotte Cederschiöld nej: Tobias Pflüger |
— |
ändringsförslag 27 nej: Georgios Toussas, Kathy Sinnott |
— |
ändrat förslag ja: Zita Pleštinská nej: Alyn Smith |
Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien - RC-B6-0340/2006
— |
resolutionen (i sin helhet) ja: Pierre Schapira nej: Marie-Hélène Descamps, Paul Marie Coûteaux, |
Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland -RC-B6-0338/2006
— |
ändringsförslag 3 ja: Ana Maria Gomes |
Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa RC-B6-0330/2006
— |
skäl B, andra delen nej: Joel Hasse Ferreira |
— |
punkt 2, första delen ja: Emanuel Jardim Fernandes |
— |
punkt 1, fjärde delen ja: Piia-Noora Kauppi |
Betänkande Seán Ó Neachtain - A6-0141/2006
— |
ändringsförslag 9 nej: Kathy Sinnott |
— |
ändringsförslag 7 ja: Alyn Smith |
*
* *
Karl-Heinz Florenz hade låtit meddela att att han inte hade deltagit i omröstningen om: Betänkande Jerzy Buzek - A6-0202/2006
(Sammanträdet avbröts kl. 12.25 och återupptogs kl. 15.00.)
ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ
Vice talman
12. Justering av protokollet från föregående sammanträde
Avsiktsförklaringar till avgivna röster
Sammanträdesdatum: 13.6.2006
Betänkande Joseph Daul - A6-0199/2006
— |
resolutionen (i sin helhet) ja: Dan Jørgensen |
Sammanträdesdatum: 14.6.2006
Nästa steg under perioden av eftertanke - B6-0327/2006
— |
ändringsförslag 13, första delen nej: Dan Jørgensen |
*
* *
Protokollet från föregående sammanträde justerades.
13. Användning av träspån för att påskynda vinets åldrande - Användning av träspån som oenologisk metod vid framställning av europeiska viner (debatt)
Muntlig fråga (O-0060/2006) från Vincenzo Lavarra, Roberta Angelilli, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Giovanni Berlinguer, Giusto Catania, Thierry Cornillet, Giuseppe Castiglione, Donata Gottardi, Umberto Guidoni, Giovanni Claudio Fava, Janelly Fourtou, Lilli Gruber, Claire Gibault, Nathalie Griesbeck, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mauro, Sebastiano (Nello) Musumeci, Francesco Musotto, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Giovanni Pittella, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Matteo Salvini, Francesco Enrico Speroni, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Marc Tarabella, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Armando Veneto, Marta Vincenzi, Sepp Kusstatscher, Mauro Zani och Nicola Zingaretti, till kommissionen: Användning av träbitar och träspån för att påskynda vinets åldrande (B6-0308/2006)
Muntlig fråga (O-0062/2006) från Giuseppe Castiglione för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Användningen av träspån som oenologisk metod vid framställning av europeiska viner (B6-0309/2006)
Vincenzo Lavarra utvecklade den muntliga frågan B6-0308/2006.
Giuseppe Castiglione utvecklade den muntliga frågan B6-0309/2006.
Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen) besvarade de muntliga frågorna.
Talare: Iles Braghetto för PPE-DE-gruppen, Katerina Batzeli för PSE-gruppen, Jean Marie Beaupuy för ALDEgruppen, Thomas Wise för IND/DEM-gruppen, Charles Tannock, yttrade sig om Thomas Wises inlägg, Inés Ayala Sender (som ersatte Rosa Miguélez Ramos), Anne Laperrouze, Christa Klaß, Ari Vatanen (som ersatte Joseph Daul, ordförande för utskottet AGRI), Astrid Lulling, Werner Langen, Albert Jan Maat, Vladimír Špidla, Astrid Lulling och Inés Ayala Sender; de två sistnämnda ställde frågor till kommissionen, vilka besvarades av Vladimír Špidla.
Talmannen förklarade debatten avslutad.
14. Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)
(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 5 i protokollet av den 13.6.2006).
14.1 Östtimor
Resolutionsförslag B6-0337/2006, B6-0359/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006 och B6-0367/2006
Raül Romeva i Rueda, Pedro Guerreiro, Anneli Jäätteenmäki, John Bowis, Ana Maria Gomes och Marcin Libicki presenterade resolutionsförslagen.
Talare: Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, John Attard-Montalto för PSE-gruppen, Alyn Smith för Verts/ ALE-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, och Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).
Talmannen förklarade debatten avslutad.
Omröstning: punkt 18.1 i protokollet av den 15.6.2006.
14.2 Syrien
Resolutionsförslag B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006 och B6-0372/2006
Marios Matsakis, Józef Pinior, Tobias Pflüger, Jana Hybášková och Alyn Smith presenterade resolutionsförslagen.
Talare: Bogusław Sonik för PPE-DE-gruppen, Marek Aleksander Czarnecki, grupplös, Tadeusz Zwiefka, Michael Gahler och Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).
Talmannen förklarade debatten avslutad.
Omröstning: punkt 18.2 i protokollet av den 15.6.2006.
14.3 Nordkorea
Resolutionsförslag B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006 och B6-0369/2006
István Szent-Iványi, Erik Meijer, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Bernd Posselt, Bastiaan Belder och Raül Romeva i Rueda presenterade resolutionsförslagen.
Talare: Ryszard Czarnecki, grupplös, Koenraad Dillen och Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).
Talmannen förklarade debatten avslutad.
Omröstning: punkt 18.3 i protokollet av den 15.6.2006.
15. Parlamentets sammansättning
Terence Wynn hade skriftligen begärt entledigande från sitt uppdrag som ledamot av parlamentet med verkan från och med den 28.8.2006.
I enlighet med artikel 4.1 i arbetsordningen fastställde parlamentet att denna plats var vakant från och med detta datum och skulle underrätta den berörda medlemsstaten därom.
16. Valprövning
På förslag från utskottet JURI beslutade parlamentet att godkänna mandaten för ledamöterna Donata Gottardi, Marco Cappato, Carlo Casini, Corrado Gabriele, Andrea Losco, Eugenijus Maldeikis, Aldo Patriciello, Gianluca Susta, Armando Veneto och Donato Tommaso Veraldi.
17. Utskottens och delegationernas sammansättning
PPE-DE-gruppen begärde att följande beslut skulle godkännas:
— |
delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland |
Salvador Garriga Polledo ingick inte längre i denna delegation.
PSE gruppen begärde att följande utnämningar skulle godkännas:
— |
utskottet ECON: Donata Gottardi |
— |
utskottet JURI: Achille Occhetto |
— |
delegationen för förbindelserna med Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen (medräknat Libyen): Donata Gottardi |
ALDE-gruppen begärde att följande utnämningar skulle godkännas:
— |
delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ryssland: Gianluca Susta |
— |
delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Kazakstan, EU-Kirgizistan och EU-Uzbekistan samt för förbindelserna med Tadzjikistan, Turkmenistan och Mongoliet: Luigi Cocilovo |
— |
delegationen för förbindelserna med Mercosur: Andrea Losco |
UEN-gruppen begärde att följande utnämningar skulle godkännas:
— |
utskottet ITRE: Eugenijus Maldeikis i stället för Sebastiano (Nello) Musumeci |
— |
utskottet REGI: Sebastiano (Nello) Musumeci i stället för Hanna Foltyn-Kubicka |
— |
utskottet CULT: Hanna Foltyn-Kubicka. |
Ovanstående beslut och utnämningar skulle betraktas som godkända om det inte gjordes några invändningar mot detta före justeringen av föreliggande protokoll.
18. Omröstning
Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.
18.1 Östtimor (omröstning)
Resolutionsförslag B6-0337/2006, B6-0359/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006 och B6-0367/2006
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 15)
RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0337/2006 (ersätter B6-0337/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006 och B6-0367/2006):
inlämnat av följande ledamöter:
— |
John Bowis, José Ribeiro e Castro, João de Deus Pinheiro, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, |
— |
Pasqualina Napoletano, Ana Maria Gomes och Edite Estrela för PSE-gruppen, |
— |
Johan Van Hecke, Marios Matsakis och Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen, |
— |
Raül Romeva i Rueda och Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, |
— |
Gintaras Didžiokas för UEN-gruppen |
Antogs (P6_TA(2006)0278)
(Resolutionsförslag B6-0359/2006 bortföll.)
Inlägg om omröstningen:
— |
Ana Maria Gomes lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 5, vilket beaktades. |
18.2 Syrien (omröstning)
Resolutionsförslag B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006 och B6-0372/2006
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 16)
RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-342/2006 (ersätter B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006 och B6-0372/2006):
inlämnat av följande ledamöter:
— |
Jana Hybášková, Charles Tannock, Bernd Posselt och Bogusław Sonik för PPE-DE-gruppen, |
— |
Pasqualina Napoletano och Véronique De Keyser för PSE-gruppen, |
— |
Annemie Neyts-Uyttebroeck, Cecilia Malmström, Marios Matsakis, Frédérique Ries och Anneli Jäätteenmäki för ALDE-gruppen, |
— |
Cem Özdemir och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, |
— |
Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, |
— |
Cristiana Muscardini för UEN-gruppen |
Antogs (P6_TA(2006)0279)
Inlägg om omröstningen:
— |
Tobias Pflüger lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl D; det muntliga ändringsförslaget beaktades. |
18.3 Nordkorea (omröstning)
Resolutionsförslag B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006 och B6-0369/2006
(Enkel majoritet erfordrades)
(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 17)
RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0341/2006 (ersätter B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006 och B6-0369/2006):
inlämnat av följande ledamöter:
— |
Hubert Pirker, Georg Jarzembowski, Bernd Posselt, Charles Tannock och Albert Jan Maat för PPE-DEgruppen, |
— |
Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen, |
— |
István Szent-Iványi, Marios Matsakis och Frédérique Ries för ALDE-gruppen, |
— |
Gérard Onesta och Gisela Kallenbach för Verts/ALE-gruppen, |
— |
Giusto Catania och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, |
— |
Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen |
Antogs (P6_TA(2006)0280)
19. Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster
Rättelser till avgivna röster:
Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/ Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.
Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.
Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
Avsiktsförklaringar till avgivna röster:
Följande avsiktsförklaringar hade gjorts (angående icke avgivna röster):
Nordkorea - RC-B6-0341/2006
— |
resolutionen (i sin helhet) ja: Zuzana Roithová |
20. Beslut om vissa dokument
Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)
utskottet DEVE
— |
Ett partnerskap för tillväxt, stabilitet och utveckling mellan EU och Västindien (2006/2123(INI)) (rådgivande utskott: INTA) |
utskottet INTA
— |
Årsrapport från kommissionen till Europaparlamentet om tredjeländers antidumpnings-, antisubventions- och skyddsåtgärder mot gemenskapen (2004) (2006/2136(INI)) |
utskottet CONT
— |
MEDA och ekonomiskt stöd till Palestina - utvärdering, genomförande och kontroll (2006/2128(INI)) (rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA) |
utskottet ECON
— |
Uppföljning av rapporten om konkurrens inom sektorn för professionella tjänster (2006/2137(INI)) (rådgivande utskott: IMCO, JURI) |
utskottet EMPL
— |
Företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (2006/2133(INI)) (rådgivande utskott: DEVE, ECON, ITRE, IMCO, JURI, FEMM) |
— |
Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen (2006/2134(INI)) (rådgivande utskott: ECON, ENVI, ITRE, IMCO, JURI, FEMM) |
utskottet ITRE
— |
Dags att lägga in en högre växel - Att skapa ett Europa med företagaranda och tillväxt (2006/2138(INI)) (rådgivande utskott: ECON, EMPL, ENVI, IMCO, CULT, JURI, FEMM) |
utskottet TRAN
— |
En ny turistpolitik för EU: Mot ett stärkt partnerskap för turismen i Europa (2006/2129(INI)) (rådgivande utskott: EMPL, ENVI, REGI) |
utskottet CULT
— |
Framtiden för professionell fotboll i Europa (2006/2130(INI)) (rådgivande utskott: ECON, EMPL, IMCO, JURI) |
utskottet FEMM
— |
Integrerad metod för jämställdheten mellan kvinnor och män inom ramen för utskottens arbete (2005/2149(INI)) |
— |
En färdplan för jämställdhet 2006-2010 (2006/2132(INI)) (rådgivande utskott: AFET, DEVE, EMPL, ENVI, ITRE, LIBE) |
— |
Diskriminering av kvinnor och unga flickor när det gäller utbildning (2006/2135(INI)) (rådgivande utskott: CULT) |
Förstärkt samarbete mellan utskott
utskottet LIBE
— |
Kampen mot människohandeln - integrerat tillvägagångssätt och förslag för en handlingsplan (2006/2078(INI)) (rådgivande utskott: AFET, EMPL) |
Förstärkt samarbete mellan utskotten LIBE och FEMM
(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 16.5.2006)
Hänvisningar till utskott
utskottet DEVE
— |
Gemenskapens räddningstjänstmekanism (omarbetning) (KOM(2006)0029 - C6-0076/2006 - 2006/0009(CNS))
|
utskottet AFET
— |
Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning - Grönbok (2006/2113 (INI)) (hänvisat till ansvarigt utskott: ITRE) (rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, ECON, ENVI, TRAN, REGI) |
21. Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)
Talmannen informerade, i enlighet med artikel 116.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:
Dokumentnr |
Från |
Underskrifter |
14/2006 |
Janusz Wojciechowski, Caroline Lucas, Ioannis Gklavakis och Thijs Berman |
208 |
15/2006 |
Andreas Mölzer |
18 |
16/2006 |
Matteo Salvini |
12 |
17/2006 |
Daniel Strož |
22 |
18/2006 |
Roger Helmer, Ashley Mote, James Hugh Allister och Anna Záborská |
38 |
19/2006 |
Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff och Geoffrey Van Orden |
95 |
20/2006 |
Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen och Bastiaan Belder |
60 |
21/2006 |
Iles Braghetto och Panayiotis Demetriou |
307 |
22/2006 |
Daniel Strož |
41 |
23/2006 |
Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock och Enrique Barón Crespo |
288 |
24/2006 |
Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo och Sylvia-Yvonne Kaufmann |
119 |
25/2006 |
Fernand Le Rachinel |
21 |
26/2006 |
Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda och Carl Schlyter |
36 |
27/2006 |
Daniel Strož |
11 |
28/2006 |
Paul Verges, Margie Sudre och Jean-Claude Fruteau |
121 |
29/2006 |
Bogdan Golik och Bogusław Sonik |
47 |
30/2006 |
Caroline Lucas, Jean Lambert och André Brie |
31 |
31/2006 |
Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz och Robert Evans |
61 |
32/2006 |
Jean Spautz |
54 |
33/2006 |
Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström och Cem Özdemir |
133 |
34/2006 |
Andreas Mölzer |
12 |
35/2006 |
Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez |
150 |
36/2006 |
Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez |
158 |
37/2006 |
Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez |
162 |
38/2006 |
Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko och Caroline Lucas |
142 |
39/2006 |
Cristiana Muscardini |
35 |
40/2006 |
Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir och Caroline Lucas |
70 |
41/2006 |
Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder och Baroness Nicholson of Winterbourne |
129 |
42/2006 |
Georgios Karatzaferis |
15 |
43/2006 |
Adriana Poli Bortone |
8 |
44/2006 |
Mario Borghezio |
4 |
45/2006 |
Mario Borghezio |
18 |
46/2006 |
Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini, Miguel Angel Martínez Martínez |
28 |
47/2006 |
Caroline Lucas, Angelika Beer |
26 |
48/2006 |
Bogusław Rogalski |
10 |
22. Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden
Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering i början av nästföljande sammanträde.
Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.
23. Datum för nästa sammanträdesperiod
Nästa sammanträde skulle äga rum den 20.6.2006.
24. Avbrytande av sessionen
Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.
Sammanträdet avslutades kl. 17.20.
Julian Priestley
Generalsekreterare
Josep Borrell Fontelles
Talman
NÄRVAROLISTA
Följande skrev under:
Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andria, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ehler, El Khadraoui, Elles, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hegyi, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Konrad, Koterec, Kozlík, Krahmer, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Langen, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka
Observatörer:
Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihăescu, Morţun, Muscă Monica Octavia, Parvanova, Podgorean, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Ţicău, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan
BILAGA I
OMRÖSTNINGSRESULTAT
Förkortningar och symboler
+ |
antogs |
— |
förkastades |
|
bortföll |
T |
drogs tillbaka |
ONU (..., ..., ...) |
omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
EO (..., ..., ...) |
elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
delad |
delad omröstning |
särsk. |
särskild omröstning |
äf |
ändringsförslag |
komp. |
kompromissändringsförslag |
m. d. |
motsvarande del |
S |
ändringsförslag om strykning |
= |
identiska ändringsförslag |
res. |
resolutionsförslag |
gem. res. |
gemensamt resolutionsförslag |
sluten |
sluten omröstning |
1. Rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna ***I
Betänkande: Philippe MORILLON (A6-0169/2006)
Avser |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
endast en omröstning |
|
+ |
|
Ändringsförslag 8 och 9 gällde inte alla språkversioner och gick därför inte till omröstning (se artikel 151.1 d i arbetsordningen).
2. Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) ***I
Betänkande: Jerzy BUZEK (A6-0202/2006)
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning |
1-32 34-41 43-46 48-50 52-54 57 60-65 67-70 72-80 82-97 99 101-119 121 123-126 128-155 157-161 163-164 167-175 177-184 186-192 194-264 266-272 274-277 279-315 |
utskottet |
|
+ |
|
ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning |
51 |
utskottet |
särsk./EO |
+ |
354, 187, 3 |
55 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
|
56 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
|
58 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
|
59 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
|
71 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
|
162 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
|
265 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
|
273 |
utskottet |
delad |
|
|
|
1 |
+ |
|
|||
2 |
— |
|
|||
278 |
utskottet |
ONU |
+ |
297, 259, 6 |
|
artikel 2, punkt 2 |
349= 360= |
Verts/ALE FREITAS m.fl. |
|
+ |
|
artikel 6 |
354 |
GARGANI m.fl. |
ONU |
— |
238, 287, 40 |
319 |
NIEBLER m.fl. |
ONU |
— |
255, 274, 35 |
|
66 |
utskottet |
ONU |
+ |
284, 249, 32 |
|
317 |
PURVIS m.fl. |
|
|
|
|
355 |
ZÁBORSKÁ m.fl. |
ONU |
— |
216, 309, 36 |
|
Bilaga I, rubrik ”Samarbete” |
|||||
punkt 3, efter led 2 |
350= 361= |
Verts/ALE FREITAS m.fl. |
EO |
+ |
340, 191, 5 |
efter punkt 10 |
334 |
Verts/ALE m.fl. |
ONU |
+ |
544, 6,12 |
efter punkt 11 |
81 |
utskottet |
EO |
+ |
382, 146, 9 |
318 |
NIEBLER m.fl. |
|
|
|
|
underrubrik ”Internationellt samarbete” |
335 |
Verts/ALE m.fl. |
ONU |
— |
108, 425, 6 |
Tema 1 ”Hälsa” |
|||||
underrubrik ”Bakgrund” punkt 2 |
336 |
Verts/ALE |
|
— |
|
98 |
utskottet |
|
+ |
|
|
underrubrik ”Bakgrund” punkt 4 |
100 |
utskottet |
|
+ |
|
325 |
GUE/NGL, Verts/ALE |
ONU |
— |
86, 462, 8 |
|
337 |
Verts/ALE |
|
T |
|
|
Tema 2 ”Livsmedel, jordbruk och bioteknik” |
|||||
underrubrik ”Bakgrund” punkt 1 |
327 |
Verts/ALE |
|
T |
|
120 |
utskottet |
|
+ |
|
|
underrubrik ”Verksamheter” punktsats 1 |
328 |
Verts/ALE |
|
T |
|
|
122 |
utskottet |
|
+ |
|
Efter tema 2 |
|||||
Nytt tema |
351= 359= 362= |
Verts/ALE PSE FREITAS m.fl. |
|
+ |
|
Tema 3 ”Informations- och kommunikationsteknik” |
|||||
underrubrik ”Bakgrund” punkt 2 |
127 |
utskottet |
|
+ |
|
321/rev. |
GUE/NGL |
ONU |
— |
80, 474, 4 |
|
329 |
Verts/ALE |
ONU |
— |
108, 445, 11 |
|
underrubrik ”Verksamheter” punktsats 1, strecksats 4 |
322/rev. |
GUE/NGL, Verts/ALE |
ONU |
— |
110, 450, 12 |
underrubrik ”Verksamheter” punktsats 3, strecksats 3 |
324/rev. |
GUE/NGL, Verts/ALE |
ONU |
+ |
292, 265, 12 |
Tema 4 ”Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik” |
|||||
underrubrik ”Verksamheter” punkt 1 |
332 |
Verts/ALE |
|
T |
|
underrubrik ”Verksamheter” punktsats 1, strecksats 1 |
339 |
Verts/ALE |
|
— |
|
156 m. d. |
utskottet |
|
+ |
|
|
underrubrik ”Verksamheter” resten av punktsats 1 |
156 m. d. |
utskottet |
|
+ |
|
Tema 5 ”Energi” |
|||||
underrubrik ”Syfte”, efter punkt 1 |
320 |
PSE |
ONU |
+ |
314, 225, 18 |
underrubrik ”Verksamheter” punktsats 5 |
341 |
Verts/ALE |
|
— |
|
165 |
utskottet |
|
+ |
|
|
underrubrik ”Verksamheter” punkt 6 |
342 |
Verts/ALE |
|
T |
|
166 |
utskottet |
ONU |
+ |
482, 66, 16 |
|
underrubrik ”Verksamheter” punkt 1a |
340 |
Verts/ALE |
|
— |
|
Tema 6 ”Miljö (inbegripet klimatförändringar)” |
|||||
underrubrik ”Verksamheter” punktsats 1, strecksats 2 |
331 |
Verts/ALE |
|
— |
|
176 |
utskottet |
|
+ |
|
|
underrubrik ”Verksamheter” efter punktsats 4 |
330 |
Verts/ALE |
|
— |
|
Tema 7 ”Transport (inbegripet flygteknik)” |
|||||
underrubrik ”Bakgrund” stycke 2 |
343 |
Verts/ALE, GUE/NGL |
|
— |
|
185 |
utskottet |
|
+ |
|
|
underrubrik ”Bakgrund” efter stycke 3 |
344 |
Verts/ALE, GUE/NGL |
|
— |
|
underrubrik ”Verksamheter” punktsats 2, strecksats 1 |
345 |
Verts/ALE, GUE/NGL |
|
— |
|
193 |
utskottet |
|
+ |
|
|
underrubrik ”Verksamheter” punktsats 2, efter strecksats 3 |
346 |
Verts/ALE, GUE/NGL |
|
— |
|
Tema 8 ”Samhällsvetenskap och humaniora” |
|||||
underrubrik ”Verksamheter” efter punktsats 7 |
347 |
Verts/ALE m.fl. |
EO |
+ |
289, 255, 7 |
Tema 9.1 ”Säkerhet” |
|||||
underrubrik ”Verksamheter” efter punktsats 1 |
323 |
GUE/NGL, Verts/ALE |
ONU |
— |
143, 419, 5 |
Skäl |
|||||
efter skäl 1 |
326 |
Verts/ALE |
|
— |
|
348 |
Verts/ALE |
ONU |
— |
74, 492, 4 |
|
efter skäl 4 |
356 |
ZÁBORSKÁ m.fl. |
ONU |
— |
237, 287, 50 |
357 |
ZÁBORSKÁ m.fl. |
ONU |
— |
257, 279, 41 |
|
skäl 17 |
33 |
utskottet |
|
+ |
|
333 |
Verts/ALE |
|
— |
|
|
skäl 21 |
42 |
utskottet |
ONU |
+ |
518, 28, 27 |
352 |
GARGANI m.fl. |
ONU |
— |
248, 294, 34 |
|
skäl 25 |
358 |
NIEBLER m.fl. |
ONU |
— |
246, 297, 32 |
316 |
PURVIS m.fl. |
ONU |
— |
77, 452, 44 |
|
47 |
utskottet |
ONU |
+ |
284, 262, 28 |
|
353 |
GARGANI m.fl. |
ONU |
— |
259, 280, 38 |
|
omröstning: ändrat förslag |
|
+ |
|
||
omröstning: lagstiftningsresolution |
|
+ |
|
Ändringsförslag 338 hade dragits tillbaka.
Ändringsförslag 327, 328, 337, 332 och 342 hade dragits tillbaka.
Begäran om omröstning med namnupprop
Verts/ALE: äf 47, 278, 316, 320, 329, 334, 335, 348, 352, 353, 356, 357, 358 och 319, 66, 354, 355, 166
GUE/NGL: äf 325, 321/rev, 322/rev, 324/rev, 323
PSE: äf 66 och 47
IND/DEM: äf 352, 356, 357, 358, 316, 42, 66
Begäran om särskild omröstning
PSE: äf 51, 55, 56, 58, 59, 71, 81, 265, 273
IND/DEM: äf 353, 354, 355, 319, 317, 47
PPE-DE: äf 278
Verts/ALE: äf 162
Begäran om delad omröstning
PPE-DE
äf 273
Första delen:”När det gäller ... ett effektivt sätt”
Andra delen:”Lokala och regionala ... denna infrastruktur”
3. Forskning och utbildning inom kärnenergi (2007-2011) *
Betänkande: Jerzy BUZEK (A6-0203/2006)
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning |
1-2 5-8 16 19-23 |
utskottet |
|
+ |
|
ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning |
24 |
utskottet |
ONU |
+ |
395, 119, 21 |
artikel 2, punkt 1 |
26 |
Verts/ALE |
|
— |
|
artikel 3, punkt 1, inledningen |
3 |
utskottet |
|
+ |
|
36 m. d. |
PPE-DE |
|
|
|
|
artikel 3, punkt 1, led a |
27 |
Verts/ALE |
ONU |
— |
93, 443, 22 |
36 m. d. |
PPE-DE |
EO |
— |
252, 296, 7 |
|
4 m. d. |
utskottet |
|
+ |
|
|
artikel 3, punkt 1, led b |
28 |
Verts/ALE |
ONU |
— |
122, 431, 13 |
4 m. d. |
utskottet |
EO |
— |
236, 299, 11 |
|
36 m. d. |
PPE-DE |
EO |
— |
247, 293, 14 |
|
artikel 3, punkt 1, led c |
36 m. d. |
PPE-DE |
|
— |
|
4 m. d. |
utskottet |
|
+ |
|
|
bilaga I, underrubrik ”Forskning om fusionsenergi” |
29 |
Verts/ALE |
|
— |
|
10 12-15 |
utskottet |
|
+ |
|
|
11 |
utskottet |
särsk./EO |
+ |
393, 142, 29 |
|
bilaga I, underrubrik ”Kärnfission och strålskydd” |
30 |
Verts/ALE |
|
— |
|
bilaga I, underrubrik ”Kärnfission och strålskydd” |
31 |
Verts/ALE |
|
— |
|
bilaga I, underrubrik ”Kärnfission och strålskydd”, ”Verksamheter”, punktsats 1 |
32 |
Verts/ALE |
|
— |
|
17 |
utskottet |
|
+ |
|
|
bilaga I, underrubrik ”Kärnfission och strålskydd”, ”Verksamheter”, punktsats 2 |
33 |
Verts/ALE |
|
— |
|
18 |
utskottet |
|
+ |
|
|
Bilaga 2 |
34 |
Verts/ALE |
|
— |
|
35 |
Verts/ALE |
|
— |
|
|
skäl 6 |
25 |
Verts/ALE |
|
— |
|
omröstning: ändrat förslag |
ONU |
+ |
457, 97, 22 |
||
omröstning: lagstiftningsresolution |
|
+ |
|
Ändringsförslag 37 och 41 hade strukits.
Ändringsförslag 9 gällde inte alla språkversioner och gick därför inte till omröstning artikel 151.1 d i arbetsordningen).
Begäran om omröstning med namnupprop
Verts/ALE: äf 24, 27, 28 och det ändrade förslaget
Begäran om särskild omröstning
Verts/ALE: äf 24
PSE: äf 11
4. Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***I
Betänkande: Paolo COSTA (A6-0194/2006)
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning |
1-5 7 9-11 13-18 20-21 23-27 29-40 43-56 58-73 75-76 83-85 |
utskottet |
|
+ |
|
ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning |
6 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
8 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
|
19 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
|
22 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
|
41 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
|
42 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
|
57 |
utskottet |
särsk. |
+ |
|
|
74 |
utskottet |
särsk./EO |
+ |
356, 190, 10 |
|
82 |
utskottet |
särsk./EO |
+ |
295, 235, 6 |
|
artikel 2, efter punkt 1 |
89 |
de GRANDES PASCUAL m.fl. |
|
— |
|
91 |
PSE |
ONU |
— |
207, 348, 15 |
|
12 |
utskottet |
|
+ |
|
|
artikel 3, punkt 26 |
86 |
BRADBOURN m.fl. |
|
— |
|
28 |
utskottet |
|
+ |
|
|
artikel 5, punkterna 2 och 3 |
88 |
BRADBOURN m.fl. |
ONU |
— |
78, 470, 12 |
bilaga, kapitel 10 |
87 |
BRADBOURN m.fl. |
ONU |
— |
53, 505, 13 |
77-81 |
utskottet |
|
+ |
|
|
bilaga, kapitel 12, efter punkt 1 |
90 |
PSE |
ONU |
— |
243, 316, 16 |
omröstning: ändrat förslag |
|
+ |
|
||
omröstning: lagstiftningsresolution |
|
+ |
|
Det är den engelska versionen av ändringsförslagen 35 och 63 som gäller.
äf 23 och 25 hade slagits samman.
Begäran om omröstning med namnupprop
PPE-DE: äf 87, 88, 91
PSE: äf 90
Begäran om särskild omröstning
PPE-DE: äf 6, 8, 41, 42, 57, 74
GUE/NGL: äf 19 och 22
PSE: äf 82
5. Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 *
Betänkande: Werner LANGEN (A6-0200/2006)
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
omröstning: förslag |
|
+ |
|
||
omröstning: lagstiftningsresolution |
ONU |
+ |
490, 13, 63 |
Begäran om omröstning med namnupprop
PPE-DE: slutomröstning
6. Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien
Resolutionsförslag: B6-0340/2006, B6-0351/2006, B6-0352/2006, B6-0353/2006, B6-0355/2006, B6-0358/2006
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0340/2006 (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
|||||
omröstning: resolutionen (i sin helhet) |
EO |
+ |
264, 28, 253 |
||
Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
|||||
B6-0340/2006 |
|
ALDE |
|
|
|
B6-0351/2006 |
|
PSE |
|
|
|
B6-0352/2006 |
|
PPE-DE |
|
|
|
B6-0353/2006 |
|
Verts/ALE |
|
|
|
B6-0355/2006 |
|
GUE/NGL |
|
|
|
B6-0358/2006 |
|
UEN |
|
|
|
7. Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland
Resolutionsförslag: B6-0338/2006, B6-0339/2006, B6-0349/2006, B6-0354/2006, B6-0356/2006, B6-0357/2006
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0338/2006 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
|||||
efter punkt 2 |
1 |
PSE |
|
+ |
|
2 |
PSE |
|
+ |
|
|
punkt 4 |
7 |
ALDE |
ONU |
— |
167, 380, 16 |
6 |
GUE/NGL |
|
— |
|
|
efter punkt 5 |
3 |
Verts/ALE |
EO |
— |
239, 298, 17 |
efter punkt 8 |
4 |
Verts/ALE |
|
+ |
|
punkt 12 |
5 |
Verts/ALE |
|
+ |
|
omröstning: resolutionen (i sin helhet) |
|
+ |
|
||
Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
|||||
B6-0338/2006 |
|
ALDE |
|
|
|
B6-0339/2006 |
|
PPE-DE |
|
|
|
B6-0349/2006 |
|
PSE |
|
|
|
B6-0354/2006 |
|
Verts/ALE |
|
|
|
B6-0356/2006 |
|
GUE/NGL |
|
|
|
B6-0357/2006 |
|
UEN |
|
|
|
Syftet med ändringsförslag 7 från ALDE-gruppen är att ersätta punkt 4 och inte att införa en ny punkt efter punkt 3, vilket anges i själva ändringsförslaget.
Begäran om omröstning med namnupprop
ALDE: äf 7
8. Åtgärder för genomförande (nivå 2) av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument
Resolutionsförslag: B6-0371/2006
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0371/2006 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
|||||
omröstning: resolutionen (i sin helhet) |
|
+ |
|
9. Strategi för hållbar utveckling
Resolutionsförslag: B6-0335/2006
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0335/2006 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN+BLOKLAND) |
|||||
punkt 4 |
9 |
PPE-DE |
|
+ |
|
punkt 5 |
10 |
PPE-DE |
|
+ |
|
24 |
GUE/NGL |
|
|
|
|
punkt 6 |
25 |
GUE/NGL |
|
— |
|
punkt 7 |
11 |
PPE-DE |
|
+ |
|
punkt 8 |
12 |
PPE-DE |
|
+ |
|
punkt 10 |
2 |
PSE |
EO |
+ |
306, 223, 11 |
punkt 12 |
8 |
PPE-DE, ALDE |
|
+ |
|
punkt |
originaltexten |
|
|
|
|
punkt 13 |
3 |
PSE |
|
+ |
|
efter punkt 13 |
21 |
PSE |
|
+ |
|
punkt 14 |
13 |
PPE-DE |
|
+ |
|
punkt 16 |
26 |
GUE/NGL |
|
— |
|
punkt 17 |
22 |
PSE |
|
— |
|
punkt 18 |
punkt |
originaltexten |
särsk. |
+ |
|
punkt 19 |
punkt |
originaltexten |
|
+ |
ändrad muntligen |
punkt 22 |
7 |
ALDE |
|
+ |
|
punkt 24 |
1S |
PSE |
|
— |
|
punkt 25 |
14 |
PPE-DE |
|
+ |
|
punkt 27 |
4 |
PSE |
EO |
+ |
299, 218, 12 |
punkt 28 |
5 |
PSE |
|
+ |
|
17 |
Verts/ALE |
|
+ |
|
|
punkt 29 |
15 |
PPE-DE |
|
+ |
|
punkt 30 |
16 |
PPE-DE |
|
+ |
|
27 |
GUE/NGL |
EO |
— |
211, 318, 12 |
|
punkt 31 |
18 |
Verts/ALE |
|
+ |
|
punkt 32 |
6S |
PSE |
|
+ |
|
punkt 33 |
punkt |
originaltexten |
delad |
|
|
1 |
+ |
|
|||
2/EO |
+ |
271, 264, 23 |
|||
skäl C |
19 |
PSE |
|
— |
|
skäl D |
23 |
GUE/NGL |
|
— |
|
skäl E |
20 |
PSE |
|
— |
|
omröstning: resolutionen (i sin helhet) |
|
+ |
|
Begäran om särskild omröstning
PPE-DE: punkt 18
Begäran om delad omröstning
PPE-DE
punkt 33
Första delen:”Europaparlamentet anser att målen ... för en hållbar utveckling”
Andra delen:”Parlamentet beklagar ... bör ses över”
Övrigt
Anders Wijkman lade fram följande muntliga ändringsförslag till punkt 19:
Europaparlamentet anser att hållbar utveckling snarare skall ses som en ekonomisk möjlighet än som ett tvång och som en sporre till tekniska innovationer och investering. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att säkerställa en effektiv koordinering av EU:s tillväxtstrategier, integrera informationsoch kommunikationsteknologier och resurseffektiva teknologier för hållbar utveckling och ”intelligent tillväxt” både inom EU och i andra länder.
10. Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa
Resolutionsförslag: B6-0328/2006, B6-0329/2006, B6-0330/2006, B6-0331/2006, B6-0332/2006, B6-0333/2006
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
|||||
B6-0328/2006 |
|
PPE-DE |
EO |
— |
245, 303, 9 |
B6-0329/2006 |
|
UEN |
EO |
— |
230, 306, 8 |
Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0330/2006 (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
|||||
punkt 1 |
punkt |
originaltexten |
delad/ONU |
|
|
1 |
+ |
512, 31, 8 |
|||
2 |
+ |
315, 216, 16 |
|||
3 |
+ |
485, 54, 8 |
|||
4 |
+ |
312, 220, 13 |
|||
efter punkt 1 |
1 |
Verts/ALE |
EO |
+ |
308, 233, 15 |
punkt 2 |
punkt |
originaltexten |
delad/ONU |
|
ändrat muntligen |
1 |
+ |
506, 22, 15 |
|||
2 |
+ |
328, 205, 13 |
|||
efter punkt 2 |
2 |
Verts/ALE |
|
+ |
|
punkt 4 |
punkt |
originaltexten |
ONU |
+ |
298, 201, 43 |
punkt 10 |
punkt |
originaltexten |
ONU |
+ |
517, 26, 11 |
punkt 11 |
punkt |
originaltexten |
delad/ONU |
|
|
1 |
+ |
506, 22, 7 |
|||
2 |
+ |
300, 237, 12 |
|||
punkt 14 |
punkt |
originaltexten |
ONU |
+ |
510, 30, 16 |
skäl A |
punkt |
originaltexten |
|
+ |
ändrat muntligen |
skäl B |
punkt |
originaltexten |
delad/ONU |
|
|
1 |
+ |
511, 36, 12 |
|||
2 |
— |
106, 436, 19 |
|||
skäl F |
punkt |
originaltexten |
ONU |
+ |
469, 69, 15 |
omröstning: resolutionen (i sin helhet) |
ONU |
+ |
301, 161, 102 |
||
Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
|||||
B6-0330/2006 |
|
GUE/NGL |
|
|
|
B6-0331/2006 |
|
ALDE |
|
|
|
B6-0332/2006 |
|
Verts/ALE |
|
|
|
B6-0333/2006 |
|
PSE |
|
|
|
Begäran om omröstning med namnupprop
IND/DEM: punkterna 10, 14 och slutlig omröstning
UEN: skäl F och punkt 4
Begäran om delad omröstning
UEN
Skäl B
Första delen: Hela texten utom orden ”såsom nyligen Belgien, Frankrike, Tyskland och Polen”
Andra delen: dessa ord
punkt 1
Första delen:”Europaparlamentet ... detta förslag”
Andra delen:”och att försöka ... förtecken”
Tredje delen:”Parlamentet uppmanar medlemsstaterna ... domstolen”
Fjärde delen:”och att senast ... 2000/43/EG”
punkt 2
Första delen:”Europaparlamentet ... rabbi i Polen”
Andra delen:”och de uttalanden ... jämlikhet”
punkt 11
Första delen: Hela texten utom orden ”av vilken vissa nyligen kommit i regeringsställning i Polen”
Andra delen: dessa ord
Övrigt
Martine Roure, för PSE-gruppen, lade fram följande muntliga ändringsförslag till punkt 2, inledningen:
2.5 Europaparlamentet fördömer bestämt alla rasistiska och hatbetingade angrepp, uppmanar med kraft samtliga nationella myndigheter att göra allt i sin makt för att straffa de ansvariga och motverka straffrihet för dessa angrepp och uttrycker sin solidaritet med samtliga offer för sådana angrepp och deras familjer. Till sådana angrepp hör bl.a. följande:
[Texten som motsvarar strecksats 6 är struken]
Sophia in 't Veld lade fram följande muntliga ändringsförslag till skäl A:
A. Rasism, främlingsfientlighet, antisemitism, homofobi och fientlighet mot zigenare grundar sig på irrationella orsaker och är ibland kopplade till social marginalisering, utslagning och arbetslöshet samt till en vägran att betrakta mångfalden i våra samhällen som en tillgång.
11. Handeldvapen
Resolutionsförslag: B6-0334/2006
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
Resolutionsförslag B6-0334/2006 (utskottet för utrikesfrågor) |
|||||
omröstning: resolutionen (i sin helhet) |
|
+ |
|
12. Utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS
Betänkande: Michael CRAMER (A6-0183/2006)
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
efter punkt 12 |
1 |
IND/DEM |
|
— |
|
efter punkt 26 |
2 |
IND/DEM |
|
— |
|
punkt 31 |
3 |
IND/DEM |
|
— |
|
omröstning: resolutionen (i sin helhet) |
ONU |
+ |
527, 13, 8 |
Begäran om omröstning med namnupprop
PPE-DE: slutomröstning
13. Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske
Betänkande: Seán Ó NEACHTAIN (A6-0141/2006)
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
titeln |
5 |
PSE |
|
|
se anmärkning under tabellen |
efter punkt 4 |
6 |
Verts/ALE |
|
— |
|
punkt 14 |
8 |
GUE/NGL |
EO |
— |
212, 306, 9 |
punkt 15 |
punkt |
originaltexten |
särsk. |
+ |
|
punkt 18 |
2 |
ALDE |
EO |
+ |
289, 240, 9 |
punkt |
originaltexten |
särsk. |
|
|
|
punkt 19 |
3S |
ALDE |
|
— |
|
punkt 20 |
punkt |
originaltexten |
särsk. |
+ |
|
efter punkt 20 |
9 |
GUE/NGL |
ONU |
— |
212, 317, 4 |
efter punkt 21 |
10 |
GUE/NGL |
ONU |
— |
182, 359, 3 |
efter punkt 26 |
11 |
GUE/NGL |
|
— |
|
punkt 28 |
4 |
ALDE |
|
— |
|
skäl J |
1 |
ALDE |
EO |
+ |
311, 221, 6 |
efter skäl N |
7 |
GUE/NGL |
ONU |
— |
237, 290, 7 |
omröstning: resolutionen (i sin helhet) |
|
+ |
|
Ändringsförslag 5 hade förklarats otillåtligt, eftersom alla ändringar av en titel på ett initiativbetänkande måste godkännas av talmanskonferensen.
Talmanskonferensen hade vid sitt sammanträde den 14 juni 2006 beslutat att ändra titeln enligt följande: ”Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske”.
Begäran om särskild omröstning
Verts/ALE: punkterna 15, 18, 19 [se ändringsförslag om strykning], 20
Begäran om omröstning med namnupprop
GUE/NGL: äf 7, 9, 10
14. Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004)
Betänkande: Herbert BÖSCH (A6-0185/2006)
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
punkt 28 |
1 |
PSE |
|
+ |
|
punkt 52 |
3 |
PSE, Verts/ALE |
|
+ |
|
punkt 53 |
4 |
PSE, Verts/ALE |
|
+ |
|
efter punkt 64 |
6 |
GUE/NGL |
ONU |
+ |
455, 68, 5 |
punkt 65 |
5 |
PSE |
|
+ |
|
punkt 69 |
2 |
PSE |
|
+ |
|
punkt 72 |
punkt |
originaltexten |
ONU |
+ |
514, 3, 4 |
omröstning: resolutionen (i sin helhet) |
|
+ |
|
Begäran om omröstning med namnupprop
PPE-DE: punkt 72
GUE/NGL: äf 6
15. Östtimor
Resolutionsförslag: B6-0337/2006, B6-0359/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006, B6-0367/2006
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0337/2006 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN) |
|||||
punkt 5 |
punkt |
originaltexten |
|
+ |
ändrat muntligen |
punkt 7 |
punkt |
originaltexten |
delad |
|
|
1 |
+ |
|
|||
2/EO |
+ |
46, 28, 0 |
|||
skäl E |
punkt |
originaltexten |
särsk. |
+ |
|
skäl G |
punkt |
originaltexten |
delad |
|
|
1 |
+ |
|
|||
2 |
+ |
|
|||
omröstning: resolutionen (i sin helhet) |
|
+ |
|
||
Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
|||||
B6-0337/2006 |
|
Verts/ALE |
|
|
|
B6-0359/2006 |
|
GUE/NGL |
|
|
|
B6-0362/2006 |
|
ALDE |
|
|
|
B6-0364/2006 |
|
PPE-DE, PSE |
|
|
|
B6-0367/2006 |
|
UEN |
|
|
|
Begäran om delad omröstning
PSE
punkt 7
Första delen: Hela texten utom ordet ”institutionell”
Andra delen: detta ord
Skäl G
Första delen: Hela texten utom orden ”och minister Ramos Horta har gjort på”
Andra delen: dessa ord
Begäran om särskild omröstning
PSE: skäl E
Övrigt
Ana Maria Gomes lade fram följande muntliga ändringsförslag till punkt 5:
5. Europaparlamentet betonar att den gradvisa minskningen under de senaste fyra åren av antalet personer i FN:s uppdrag i Östtimor måste vändas till en ökning. En FN-ledd polisstyrka bör snabbt sändas till landet för att hjälpa till att återupprätta stabiliteten (stryk: önskemål) och en fredsstyrka med FN:s mandat i enlighet med vad Östtimors myndigheter begärt den 13 juni 2006.
16. Syrien
Resolutionsförslag: B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006, B6-0372/2006
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0342/2006 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
|||||
omröstning: resolutionen (i sin helhet) |
|
+ |
skäl D ändrat muntligen |
||
Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
|||||
B6-0342/2006 |
|
ALDE |
|
|
|
B6-0350/2006 |
|
PSE |
|
|
|
B6-0360/2006 |
|
GUE/NGL |
|
|
|
B6-0365/2006 |
|
PPE-DE |
|
|
|
B6-0370/2006 |
|
Verts/ALE |
|
|
|
B6-0372/2006 |
|
UEN |
|
|
|
Övrigt:
Tobias Pflüger lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl D:
D. Enligt uppgifter kom ett flertal aktivister från det civila samhället att arresteras och torteras i maj 2006 efter att de undertecknat en framställning till förmån för bättre relationer mellan Syrien och Libanon mot bakgrund av FN:s säkerhetsråds resolution 1680. Bland dessa personer märks framför allt juristen Anwar al Bunni och författaren Michel Kilo, liksom andra, såsom Khalil Hussein, dr Safwan Tayfour, Mahmoud Issa, Fateh Jammous, prof. Suleiman Achmar, Nidal Derwiche, Suleiman Shummor, Ghalem Amer, Muhammad Mahfud och Mahmoud Meri'i och nu senast Yasser Melhem och Omar Adlabi.
17. Nordkorea
Resolutionsförslag: B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006, B6-0369/2006
Avser |
Äf nr |
Från |
ONU osv. |
Omröstning |
ONU/EO - anmärkningar |
Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0341/2006 (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM) |
|||||
punkt 9 |
punkt |
originaltexten |
delad |
|
|
1 |
+ |
|
|||
2 |
+ |
|
|||
omröstning: resolutionen (i sin helhet) |
ONU |
+ |
68, 2, 1 |
||
Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
|||||
B6-0341/2006 |
|
ALDE |
|
|
|
B6-0361/2006 |
|
GUE/NGL |
|
|
|
B6-0363/2006 |
|
PSE |
|
|
|
B6-0366/2006 |
|
PPE-DE |
|
|
|
B6-0368/2006 |
|
IND/DEM |
|
|
|
B6-0369/2006 |
|
Verts/ALE |
|
|
|
Begäran om omröstning med namnupprop
PPE-DE: slutomröstning
Begäran om delad omröstning
PSE
punkt 9
Första delen:”Europaparlamentet välkomnar avtalet ... livsmedelsdistributionen i landet och”
Andra delen:”uppmanar Nordkoreas ... och polisen”
BILAGA II
RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP
1. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 278
Ja-röster: 297
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, Sinnott
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Vanhecke
PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Seeberg, Ventre, Wijkman
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Camre
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 259
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Berman, Kuc, Liberadzki, Siwiec, Tabajdi
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Nedlagda röster: 6
ALDE: Takkula
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas, Triantaphyllides
NI: Rivera
2. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 354
Ja-röster: 238
ALDE: Andria, Budreikaitė, De Sarnez, Harkin, Juknevičienė, Kułakowski, Lehideux, Losco, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski
GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Ransdorf, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka
PSE: Gomes
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Graefe zu Baringdorf, Harms, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Ždanoka
Nej-röster: 287
ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Pannella, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík
PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Silva Peneda, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Wortmann-Kool, Zatloukal, Zvěřina
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Camre
Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Hassi, Hudghton, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes, Turmes, Voggenhuber
Nedlagda röster: 40
ALDE: Cocilovo, Costa, Starkevičiūtė
GUE/NGL: de Brún
IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Mote
PPE-DE: Barsi-Pataky, Bradbourn, Duka-Zólyomi, Elles, Gál, Glattfelder, Grosch, Járóka, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zieleniec
PSE: Attard-Montalto, Grech, Hegyi, Muscat, Tabajdi
Verts/ALE: Aubert, Evans Jill, Flautre, Hammerstein Mintz, Joan i Marí, Özdemir, Onesta
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Cem Özdemir, Johannes Voggenhuber
Nej-röster: Ana Maria Gomes, Alyn Smith
3. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 319
Ja-röster: 255
ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Harkin, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lehideux, Losco, Lynne, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Schuth, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski
GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers
NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka
PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Gierek, Grech, Gröner, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Muscat, Piecyk, Rosati, Rothe, Roure, Walter, Weiler
UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 274
ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas
IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski
NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini
PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zatloukal, Zvěřina
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Aylward, Camre, Kristovskis, La Russa, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes
Nedlagda röster: 35
ALDE: Cavada, Gentvilas, Staniszewska, Starkevičiūtė
GUE/NGL: de Brún, Triantaphyllides
IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Belohorská, Borghezio, Salvini, Speroni
PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, del Castillo Vera, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Grosch, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Varela Suanzes-Carpegna, Zieleniec
PSE: Hegyi
UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Musumeci
Verts/ALE: Onesta
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Martine Roure, Alyn Smith
4. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 66
Ja-röster: 284
ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides
IND/DEM: Karatzaferis
NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Dillen, Romagnoli
PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Elles, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Oomen-Ruijten, Papastamkos, Parish, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zieleniec
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Camre
Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Hudghton, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Smith, Staes
Nej-röster: 249
ALDE: Andria, Budreikaitė, Duff, Harkin, Juknevičienė, Kułakowski, Losco, Ortuondo Larrea, Prodi, Starkevičiūtė, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski
GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Strejček, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka
PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Grech, Gröner, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Muscat, Piecyk, Rothe, Walter, Weiler
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nedlagda röster: 32
ALDE: Onyszkiewicz
GUE/NGL: de Brún
IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Allister, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote
PPE-DE: Bradbourn, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Gál, Glattfelder, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Wortmann-Kool
PSE: Groote, Hegyi
Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Joan i Marí, Onesta
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Luca Romagnoli
5. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 355
Ja-röster: 216
ALDE: Andria, Budreikaitė, Harkin, Juknevičienė, Losco, Lynne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski
GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers
NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zwiefka
PSE: Corbey, Szejna
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz
Verts/ALE: Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lipietz, Lucas, Rühle, Schlyter, Schroedter, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 309
ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas
IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Gollnisch, Helmer, Kozlík
PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Montoro Romero, Nassauer, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Camre, Kristovskis, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Cohn-Bendit, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Romeva i Rueda, Smith, Staes, Trüpel, Turmes
Nedlagda röster: 36
ALDE: Cappato, Cavada, Onyszkiewicz
GUE/NGL: de Brún, Henin
IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Martin Hans-Peter, Mote
PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Duka-Zólyomi, Elles, Gál, Glattfelder, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec
PSE: Attard-Montalto, Grech, Gröner, Hegyi, Muscat
Verts/ALE: Jonckheer, Onesta
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Johannes Blokland, Cristobal Montoro Romero
Nej-röster: Charlotte Cederschiöld, Marco Cappato
6. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 334
Ja-röster: 544
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 6
GUE/NGL: Ransdorf, Strož
IND/DEM: Goudin, Lundgren
NI: Bobošíková, Mote
Nedlagda röster: 12
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas
IND/DEM: Batten, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Kozlík
PSE: Hänsch
Verts/ALE: van Buitenen
7. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 335
Ja-röster: 108
ALDE: Mohácsi, Mulder, Samuelsen, Starkevičiūtė, Takkula, Toia
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott
NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Salvini, Speroni, Vanhecke
PPE-DE: Cederschiöld, Dover, Gklavakis, Hieronymi, Panayotopoulos-Cassiotou, Patriciello, Rudi Ubeda, Vakalis
PSE: Capoulas Santos, Díez González, Gottardi, Maňka, Scheele, Sornosa Martínez
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Foglietta, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Wojciechowski Janusz
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 425
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Guerreiro
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Pieper, Pīks, Pirker, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle
Nedlagda röster: 6
GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht
NI: Kozlík, Mölzer
PPE-DE: Fatuzzo, Gál
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Rosa Díez González
8. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 325
Ja-röster: 86
ALDE: Samuelsen
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Karatzaferis
NI: Borghezio, Mussolini, Salvini, Speroni
PPE-DE: Mato Adrover, Seeberg
PSE: Corbey, Hasse Ferreira, Medina Ortega
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Foglietta, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 462
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Nedlagda röster: 8
ALDE: Toia
IND/DEM: Coûteaux, Goudin
NI: Belohorská, Kozlík
PPE-DE: Fatuzzo
PSE: Chiesa
Verts/ALE: van Buitenen
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Joel Hasse Ferreira
9. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 321/rev.
Ja-röster: 80
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott
NI: Martin Hans-Peter
PSE: Berger, Chiesa, Corbey, Cottigny, Hänsch, Prets, Scheele
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 474
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Nedlagda röster: 4
IND/DEM: Lundgren
NI: Kozlík
PPE-DE: Fatuzzo
Verts/ALE: van Buitenen
10. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 329
Ja-röster: 108
ALDE: Davies, Harkin, Lynne, Ortuondo Larrea, Ries, Samuelsen, Toia
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott
NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini
PPE-DE: Wijkman
PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berger, Bösch, Busquin, Cercas, Chiesa, Corbey, Désir, Díez González, Ettl, García Pérez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Sornosa Martínez, Swoboda, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 445
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Nedlagda röster: 11
ALDE: Cappato, Takkula
GUE/NGL: Remek
IND/DEM: Karatzaferis
NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Martinez, Vanhecke
PPE-DE: Fatuzzo
Verts/ALE: van Buitenen
11. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 322/rev.
Ja-röster: 110
ALDE: Chatzimarkakis, Krahmer, Samuelsen
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott
NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini
PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berger, Bösch, Carnero González, Cercas, Chiesa, Corbey, Díez González, Ettl, García Pérez, Gruber, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Sornosa Martínez, Swoboda, Vincenzi, Yañez-Barnuevo García
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 450
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Nedlagda röster: 12
ALDE: Takkula, Toia
IND/DEM: Batten, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Kozlík, Vanhecke
PPE-DE: Fatuzzo
Verts/ALE: van Buitenen
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: John Attard-Montalto
12. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 324/rev.
Ja-röster: 292
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott
NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Camre
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 265
ALDE: Lambsdorff, Lynne, Takkula
IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Kozlík, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke
PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Geringer de Oedenberg, Kuc, Liberadzki, Locatelli, Öger, Sacconi, Siwiec
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Nedlagda röster: 12
ALDE: Samuelsen
IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer
Verts/ALE: van Buitenen
13. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 320
Ja-röster: 314
ALDE: Alvaro, Andria, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Pęk, Sinnott
NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rutowicz, Salvini, Speroni
PPE-DE: Brepoels, Cederschiöld, Dover, Gklavakis, Grosch, Hatzidakis, Jałowiecki, Kamall, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Liese, Mavrommatis, Nicholson, Olajos, Papastamkos, Pīks, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Trakatellis, Vakalis, Weisgerber, Wijkman
PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 225
ALDE: Beaupuy, Cavada, Cornillet, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Takkula
GUE/NGL: Henin
IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Kuc, Liberadzki, Öger, Siwiec
UEN: Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Podkański, Vaidere
Nedlagda röster: 18
IND/DEM: Bonde
NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Vanhecke
PPE-DE: Albertini, Belet, Hennicot-Schoepges
PSE: Busquin, Hegyi
UEN: Kamiński, Musumeci
Verts/ALE: van Buitenen
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Charlotte Cederschiöld
14. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 166
Ja-röster: 482
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Guerreiro, Henin, Manolakou, Pafilis, Pflüger, Toussas, Wagenknecht
IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Nej-röster: 66
ALDE: Carlshamre
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer
IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Martin Hans-Peter, Mote
PSE: Corbey, Scheele
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nedlagda röster: 16
GUE/NGL: Remek
IND/DEM: Bonde, Coûteaux
NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Vanhecke
PPE-DE: Albertini
PSE: Rothe
Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Alyn Smith
15. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 323
Ja-röster: 143
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Karatzaferis
PPE-DE: Wijkman
PSE: Berger, Berlinguer, Bösch, Chiesa, Corbey, Hegyi, Prets, Scheele, Sornosa Martínez, Swoboda
UEN: Vaidere
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 419
ALDE: Ries, Staniszewska, Virrankoski
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle
Nedlagda röster: 5
NI: Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter
UEN: Kristovskis
Verts/ALE: van Buitenen
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Harald Ettl, Hans-Peter Martin
16. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 348
Ja-röster: 74
ALDE: Polfer
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Karatzaferis
NI: Martin Hans-Peter
PPE-DE: Roithová
PSE: Jöns
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 492
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Kozlík, Lang, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Smith
Nedlagda röster: 4
ALDE: Takkula, Toia
PPE-DE: Fatuzzo
PSE: Bullmann
17. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 356
Ja-röster: 237
ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Harkin, Juknevičienė, Losco, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski
GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka
PSE: Kuc, Liberadzki, Siwiec
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Rühle, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 287
ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guerreiro, Guidoni, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides
IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík
PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Doyle, Duchoň, Fjellner, Fontaine, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Camre, Vaidere
Verts/ALE: Frassoni, Hudghton, Lagendijk, Romeva i Rueda, Smith, Staes
Nedlagda röster: 50
ALDE: Cavada, Cocilovo, Costa, Lynne, Staniszewska, Starkevičiūtė
GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Henin, Manolakou, Pafilis, Portas, Toussas
IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Karatzaferis
NI: Mote
PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Elles, Fatuzzo, Gál, Glattfelder, Grosch, Hannan, Járóka, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec
PSE: Attard-Montalto, Grech, Hegyi, Muscat
Verts/ALE: Aubert, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Schlyter
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: José Manuel García-Margallo y Marfil
18. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 357
Ja-röster: 257
ALDE: Andria, Carlshamre, Harkin, Losco, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski
GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka
PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Grech, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Muscat, Piecyk, Rothe, Walter, Weiler
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 279
ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík
PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Doorn, Doyle, Duchoň, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, van Nistelrooij, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Camre
Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Lagendijk, Smith, Staes
Nedlagda röster: 41
ALDE: Cocilovo, Costa, Lynne, Staniszewska, Starkevičiūtė
GUE/NGL: de Brún, Henin, Manolakou, Pafilis, Portas, Seppänen, Toussas
IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Mote
PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Járóka, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec
PSE: Hegyi
Verts/ALE: Hudghton, Jonckheer, Onesta
19. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 42
Ja-röster: 518
ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski
NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni
PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 28
ALDE: Andria, Losco, Pistelli, Prodi, Susta, Veraldi
GUE/NGL: Guerreiro
IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini
PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bradbourn, Lamassoure, Langen, Lulling
PSE: Corbey
UEN: Kristovskis, Vaidere, Zīle
Nedlagda röster: 27
ALDE: Costa
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Remek, Toussas, Triantaphyllides
IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers
NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Martinez
PPE-DE: Callanan, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Gál, Glattfelder, Quisthoudt-Rowohl
PSE: Hegyi
Verts/ALE: van Buitenen
20. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 352
Ja-röster: 248
ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Harkin, Lehideux, Losco, Nicholson of Winterbourne, Pistelli, Prodi, Resetarits, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski
GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka
PSE: Attard-Montalto, Grech, Kuc, Muscat
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Joan i Marí, Kallenbach, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 294
ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas
IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík
PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Camre
Verts/ALE: Cohn-Bendit, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes
Nedlagda röster: 34
ALDE: Cocilovo, Lynne
GUE/NGL: de Brún, Remek
IND/DEM: Coûteaux
NI: Le Rachinel, Martinez, Mote
PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Callanan, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Hannan, Járóka, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec
PSE: Hegyi, Liberadzki
Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Onesta
21. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 358
Ja-röster: 246
ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Harkin, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lehideux, Losco, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Veraldi, Virrankoski
GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers
NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka
PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Grech, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Muscat, Piecyk, Rosati, Rothe, Walter, Weiler
UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 297
ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides
IND/DEM: Batten, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Battilocchio, Borghezio, Gollnisch, Helmer, Lang, Mölzer, Mussolini, Salvini
PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gargani, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan
Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Staes
Nedlagda röster: 32
ALDE: Lynne, Takkula
GUE/NGL: de Brún
IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Pęk
NI: Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Le Rachinel, Martinez, Mote, Speroni
PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Callanan, del Castillo Vera, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Grosch, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Zatloukal, Zieleniec
PSE: Hegyi, Liberadzki
Verts/ALE: Hammerstein Mintz
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Alyn Smith
22. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 316
Ja-röster: 77
ALDE: Cappato, Carlshamre, Duff, Hall, Karim, Ludford, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Ries
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides
IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, de Villiers
NI: Dillen, Helmer, Romagnoli
PPE-DE: Ashworth, Bowis, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Gklavakis, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Purvis, Seeberg, Stevenson, Stubb, Sturdy, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina
PSE: Ford, Goebbels, Napoletano, Segelström, Westlund, Wynn
Verts/ALE: Hudghton, Kusstatscher, Lagendijk, Smith, Staes
Nej-röster: 452
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nedlagda röster: 44
ALDE: Cocilovo, Starkevičiūtė
GUE/NGL: de Brún
IND/DEM: Coûteaux, Louis
NI: Belohorská, Kozlík, Martinez, Mote, Rivera
PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Bradbourn, Daul, Descamps, De Veyrac, Elles, Fatuzzo, Fernández Martín, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Kamall, Lamassoure, Mathieu, Nicholson, Ouzký, Pīks, Quisthoudt-Rowohl, Saïfi, Sudre, Tannock, Toubon, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasto, Wijkman
PSE: Busquin, Hegyi
Verts/ALE: Frassoni, Hammerstein Mintz
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Glenis Willmott
Nej-röster: Simon Busuttil, David Casa, Patrick Louis, Philippe de Villiers, Avril Doyle
23. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 47
Ja-röster: 284
ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides
IND/DEM: Bonde, Karatzaferis
NI: Battilocchio, Bobošíková, Dillen
PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Parish, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Camre
Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Jonckheer, Romeva i Rueda
Nej-röster: 262
ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Losco, Ortuondo Larrea, Prodi, Staniszewska, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski
GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Remek, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka
PSE: Attard-Montalto, Grech, Hamon, Kuc, Muscat, Thomsen
UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nedlagda röster: 28
ALDE: Starkevičiūtė
GUE/NGL: de Brún
IND/DEM: Coûteaux
NI: Allister, Belohorská, Kozlík, Martinez, Mote, Rivera
PPE-DE: Bradbourn, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman
PSE: Groote, Hegyi, Liberadzki
Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Onesta
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Georgios Toussas, Britta Thomsen
24. Betänkande Buzek A6-0202/2006
ändring 353
Ja-röster: 259
ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Costa, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Lehideux, Losco, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski
GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka
PSE: Bullmann, Gebhardt, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Piecyk, Rothe, Weiler
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 280
ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides
IND/DEM: Coûteaux, Krupa
NI: Battilocchio, Helmer
PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Wortmann-Kool, Zatloukal, Zvěřina
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Camre
Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes
Nedlagda röster: 38
ALDE: Cocilovo, Lynne, Staniszewska, Starkevičiūtė
GUE/NGL: de Brún
IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Mote, Rivera
PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman
PSE: Attard-Montalto, Grech, Hegyi, Liberadzki, Muscat
Verts/ALE: Aubert, Hudghton
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Avril Doyle
Nedlagda röster: Lívia Járóka
25. Betänkande Buzek A6-0203/2006
ändring 24
Ja-röster: 395
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski
GUE/NGL: Henin, Ransdorf, Remek, Strož
IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Caspary, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García
UEN: Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Podkański, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Nej-röster: 119
ALDE: Carlshamre, Davies, Duff, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Resetarits, Ries, Samuelsen, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise
NI: Martin Hans-Peter
PPE-DE: Coveney, McGuinness, Mitchell, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg
PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Christensen, Corbey, Ettl, Falbr, Groote, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Leinen, Moraes, Myller, Prets, Rothe, Scheele, Segelström, Swoboda, Thomsen, Westlund
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nedlagda röster: 21
ALDE: Väyrynen
IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers
NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote
PPE-DE: Coelho, Freitas
PSE: Attard-Montalto, Gebhardt, Grech, Muscat, Piecyk
UEN: Crowley, Ó Neachtain
Verts/ALE: van Buitenen
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Jens-Peter Bonde, Othmar Karas, Lilli Gruber
26. Betänkande Buzek A6-0203/2006
ändring 27
Ja-röster: 93
ALDE: Carlshamre, Jäätteenmäki, Nicholson of Winterbourne, Resetarits
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Kaufmann, Liotard, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli
PPE-DE: Buzek, Cabrnoch, Fatuzzo, Gewalt, Seeberg, Škottová
PSE: Bösch, Bullmann, Casaca, Christensen, Ettl, Gebhardt, Groote, Hegyi, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Piecyk, Rothe, Scheele, Thomsen, Weiler
UEN: Foglietta, Wojciechowski Janusz
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 443
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Guerreiro, Guidoni, Henin, Maštálka, Meijer, Ransdorf, Remek, Strož
IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle
Nedlagda röster: 22
GUE/NGL: Markov, Portas
IND/DEM: Coûteaux
NI: Belohorská, Kozlík, Mote
PPE-DE: Coelho, Coveney, Freitas, Karas, Mitchell, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Wijkman
PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Sacconi
Verts/ALE: van Buitenen
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Lilli Gruber
27. Betänkande Buzek A6-0203/2006
ändring 28
Ja-röster: 122
ALDE: Carlshamre, Lynne, Resetarits, Ries, Samuelsen, Staniszewska
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guerreiro, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise
NI: Martin Hans-Peter, Mussolini
PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Coveney, Doyle, García-Margallo y Marfil, Karas, McGuinness, Mitchell, Ouzký, Pirker, Pomés Ruiz, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg
PSE: Bösch, Bullmann, Busquin, Casaca, Christensen, Corbey, Gebhardt, Groote, Gruber, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Liberadzki, Paasilinna, Piecyk, Rapkay, Rothe, Scheele, Skinner, Thomsen, Walter, Weiler
UEN: Aylward, Crowley, Kamiński, Ó Neachtain, Ryan
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 431
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Flasarová, Henin, Maštálka, Ransdorf, Remek, Strož
IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Nedlagda röster: 13
GUE/NGL: Guidoni, Portas
NI: Kozlík, Le Rachinel, Martinez
PPE-DE: Coelho, Freitas, Wijkman
PSE: Attard-Montalto, Grech, Leichtfried, Muscat
Verts/ALE: van Buitenen
28. Betänkande Buzek A6-0203/2006
kommissionens förslag
Ja-röster: 457
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Flasarová, Guidoni, Henin, Meijer, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Jonckheer
Nej-röster: 97
ALDE: Carlshamre, Ortuondo Larrea, Resetarits
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Guerreiro, Kaufmann, Liotard, Markov, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Batten, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Martin Hans-Peter
PPE-DE: Doyle, Karas, McGuinness, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg
PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Christensen, Ettl, Gebhardt, Groote, Gruber, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Leichtfried, Leinen, Myller, Piecyk, Prets, Rothe, Scheele, Swoboda, Thomsen, Walter, Weiler
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nedlagda röster: 22
ALDE: Samuelsen
GUE/NGL: Manolakou, Maštálka, Pafilis, Toussas
IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers
NI: Gollnisch, Mote
PPE-DE: Coveney, Mitchell, Nicholson, Wijkman
PSE: Attard-Montalto, van den Berg, Gill, Grech, Muscat, Rapkay
UEN: Kamiński
Verts/ALE: van Buitenen
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Pierre Jonckheer
29. Betänkande Costa A6-0194/2006
ändring 91
Ja-röster: 207
ALDE: Matsakis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Sinnott
NI: Battilocchio, Borghezio, Salvini, Speroni
PPE-DE: Ayuso González, del Castillo Vera, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle
Nej-röster: 348
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
IND/DEM: Batten, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Berger, Bösch, Ettl, Ford, Leichtfried, Swoboda
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Wojciechowski Janusz
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nedlagda röster: 15
ALDE: Samuelsen
IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers
NI: Belohorská, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rivera
Verts/ALE: van Buitenen
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Cristobal Montoro Romero
30. Betänkande Costa A6-0194/2006
ändring 88
Ja-röster: 78
ALDE: Nicholson of Winterbourne
IND/DEM: Batten, Bonde, Coûteaux, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, de Villiers, Whittaker, Wise
NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke
PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Thyssen, Van Orden, Vlasák, Zvěřina
PSE: Berlinguer, Grabowska, Kristensen, Paasilinna, Poignant
UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz
Verts/ALE: Schlyter, Voggenhuber
Nej-röster: 470
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski
NI: Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Aylward, Camre, Crowley, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nedlagda röster: 12
ALDE: Samuelsen
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas
NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Kozlík, Rivera, Salvini, Speroni
Verts/ALE: van Buitenen
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Hans-Peter Martin, Henrik Dam Kristensen
31. Betänkande Costa A6-0194/2006
ändring 87
Ja-röster: 53
IND/DEM: Batten, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise
NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke
PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina
PSE: Ford
Verts/ALE: Schlyter
Nej-röster: 505
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski
NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nedlagda röster: 13
ALDE: Samuelsen
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas
NI: Belohorská, Bobošíková, Gollnisch, Kozlík, Lang, Rivera, Speroni
Verts/ALE: van Buitenen, Lucas
32. Betänkande Costa A6-0194/2006
ändring 90
Ja-röster: 243
ALDE: Newton Dunn
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski
NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Ouzký, Ventre
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: La Russa, Maldeikis
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 316
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise
NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Nedlagda röster: 16
ALDE: Samuelsen
IND/DEM: Karatzaferis
NI: Belohorská, Borghezio, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Salvini, Schenardi, Speroni
Verts/ALE: van Buitenen
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Bill Newton Dunn
33. Betänkande Langen A6-0200/2006
resolution
Ja-röster: 490
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Kaufmann
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Vanhecke
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka
Nej-röster: 13
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas
IND/DEM: Batten, Karatzaferis, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise
NI: Mölzer, Mote
Nedlagda röster: 63
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren
NI: Allister, Borghezio, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Salvini, Schenardi
PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Parish, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden
UEN: Camre, Podkański
Verts/ALE: van Buitenen, Kusstatscher
34. Gemensam resolution B6-0338/2006 - Det sjuttonde toppmötet mellan EU och Ryssland
ändring 7
Ja-röster: 167
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak
NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hybášková, Ibrisagic, Seeberg, Stubb
PSE: Chiesa, Ilves, Tarand
UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Wojciechowski Janusz
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes
Nej-röster: 380
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise
NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Vaidere, Zīle
Nedlagda röster: 16
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas
NI: Belohorská, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke
Verts/ALE: van Buitenen
35. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
punkt 1/1
Ja-röster: 512
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 31
IND/DEM: Batten, Coûteaux, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise
NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke
PPE-DE: Albertini, Doorn, Kelam, Mayor Oreja, Oomen-Ruijten, Stevenson, Ulmer
Nedlagda röster: 8
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas
PPE-DE: Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Posselt, Ventre
PSE: Gierek
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Struan Stevenson
36. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
punkt 1/2
Ja-röster: 315
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Rivera
PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Brepoels, Cederschiöld, Coelho, Coveney, De Veyrac, Doyle, Duka-Zólyomi, Fjellner, Freitas, Gál, Gaubert, Glattfelder, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Járóka, McGuinness, Olajos, Őry, Patriciello, Pleštinská, Schöpflin, Seeberg, Silva Peneda, Surján, Szájer, Weisgerber
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Aylward, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 216
ALDE: Takkula
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pirker, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: van Buitenen
Nedlagda röster: 16
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas
NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi
PPE-DE: Busuttil, Casa, Fernández Martín, Mitchell
PSE: Gierek, Peillon
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Piia-Noora Kauppi
37. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
punkt 1/3
Ja-röster: 485
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rivera
PPE-DE: Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 54
GUE/NGL: de Brún, Liotard, Manolakou, Pafilis, Seppänen, Svensson, Toussas
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Bachelot-Narquin, Gargani, Quisthoudt-Rowohl, Ulmer, Vakalis, Ventre, Záborská
Verts/ALE: van Buitenen
Nedlagda röster: 8
ALDE: Gibault
NI: Allister, Gollnisch, Kozlík
PPE-DE: Koch, Panayotopoulos-Cassiotou, Posselt
PSE: Gierek
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Eva-Britt Svensson
38. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
punkt 1/4
Ja-röster: 312
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Rivera
PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Coelho, Coveney, De Veyrac, Doyle, Duka-Zólyomi, Freitas, Gál, Gaubert, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Koch, McGuinness, Olajos, Őry, Pleštinská, Schöpflin, Seeberg, Silva Peneda, Surján, Szájer
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Aylward, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 220
ALDE: Takkula
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pirker, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: van Buitenen
Nedlagda röster: 13
ALDE: Gibault, Toia
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas
NI: Kozlík
PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, Fernández Martín, Mitchell, Ventre
PSE: Gierek
39. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
punkt 2/1
Ja-röster: 506
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wise, Zapałowski
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 22
IND/DEM: Belder, Blokland
NI: Borghezio, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni
PPE-DE: Garriga Polledo, Sonik, Ulmer, Záborská
UEN: Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain
Verts/ALE: van Buitenen
Nedlagda röster: 15
ALDE: Guardans Cambó
IND/DEM: Bonde, Coûteaux
NI: Allister, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke
PPE-DE: Jałowiecki, Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Posselt
PSE: dos Santos
UEN: Camre
40. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
punkt 2/2
Ja-röster: 328
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera
PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gaubert, Grossetête, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, Lulling, McGuinness, Mathieu, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Reul, Saïfi, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Strejček, Sudre, Tannock, Toubon, Vlasák, Vlasto, Zvěřina
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 205
ALDE: Takkula
IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Dehaene, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ehler, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka
PSE: Gottardi, Öger
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: van Buitenen
Nedlagda röster: 13
IND/DEM: Bonde, Nattrass, Sinnott
NI: Claeys, Kozlík
PPE-DE: Brepoels, Casa, Járóka, Maat, Mitchell, Wijkman, Zieleniec
PSE: dos Santos
41. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
punkt 4
Ja-röster: 298
ALDE: Alvaro, Andria, Bourlanges, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Goudin, Lundgren
NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rivera
PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Casini, Caspary, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Doyle, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Hybášková, Ibrisagic, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, McGuinness, Mathieu, Mayer, Pack, Posdorf, Saïfi, Seeberg, Sudre, Toubon, Vernola, Vlasto, Wijkman
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Foglietta
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 201
ALDE: Jensen, Kułakowski, Onyszkiewicz
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Dehaene, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ehler, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka
PSE: Kuc, Rosati
UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: van Buitenen
Nedlagda röster: 43
ALDE: Matsakis, Staniszewska
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas, Triantaphyllides
IND/DEM: Bonde, Karatzaferis
NI: Belohorská, Helmer, Kozlík
PPE-DE: Beazley, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Cederschiöld, Coelho, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Freitas, Graça Moura, Hannan, Harbour, Jackson, Járóka, Kamall, Mitchell, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zieleniec, Zvěřina
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Daniel Caspary, Ryszard Czarnecki
Nedlagda röster: Anna Ibrisagic
42. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
punkt 10
Ja-röster: 517
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 26
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Gollnisch, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Speroni
PPE-DE: Březina, Gomolka, Hoppenstedt, Pack, Posdorf, Sonik, Wieland
UEN: Aylward, Camre
Verts/ALE: van Buitenen
Nedlagda röster: 11
NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Romagnoli, Vanhecke
PPE-DE: Hybášková, Ibrisagic, Konrad
PSE: Gierek
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Anna Ibrisagic, Rainer Wieland
43. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
punkt 11/1
Ja-röster: 506
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak
NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz
PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 22
IND/DEM: Batten, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Mölzer, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Záborská
PSE: Dührkop Dührkop
Nedlagda röster: 7
IND/DEM: Louis, de Villiers
NI: Kozlík, Lang
PPE-DE: Graça Moura, Konrad
PSE: Gierek
44. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
punkt 11/2
Ja-röster: 300
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Rivera
PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Doyle, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, Langen, McGuinness, Mathieu, Oomen-Ruijten, Rübig, Saïfi, Seeberg, Sudre, Toubon
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 237
ALDE: Takkula
GUE/NGL: Triantaphyllides
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Kuc, Rosati
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: van Buitenen
Nedlagda röster: 12
ALDE: Gibault, Staniszewska
IND/DEM: Bonde, Sinnott
NI: Kozlík
PPE-DE: Brepoels, Graça Moura, Járóka, Mitchell, Wijkman
PSE: Gierek, Liberadzki
45. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
punkt 14
Ja-röster: 510
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 30
IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr
UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz
Nedlagda röster: 16
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas
NI: Borghezio, Claeys, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Speroni
PPE-DE: Graça Moura, Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos
46. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
skäl B/1
Ja-röster: 511
ALDE: Alvaro, Andria, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 36
ALDE: Deprez, Gibault, Griesbeck, Kułakowski, Laperrouze, Losco, Toia
NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Casini, Hudacký, Quisthoudt-Rowohl, Ulmer
PSE: Batzeli, Cottigny, Douay, Jöns, Kindermann, Krehl, Leinen, Prets, Szejna
Nedlagda röster: 12
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas
NI: Borghezio, Kozlík, Salvini
PPE-DE: Graça Moura, Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos
PSE: Gierek
UEN: Musumeci
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Brigitte Douay
47. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
skäl B/2
Ja-röster: 106
ALDE: Carlshamre, Susta
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise
NI: Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter
PPE-DE: Gutiérrez-Cortines, Kauppi, Pomés Ruiz
PSE: Cashman, Corbett, Ford, Gebhardt, Gill, Gröner, Groote, Hamon, Honeyball, Howitt, Kreissl-Dörfler, McAvan, Madeira, Martin David, Moraes, Moscovici, Öger, Pahor, Piecyk, Riera Madurell, Rocard, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Titley, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Willmott, Wynn
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 436
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski
NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gruber, Hänsch, Haug, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: van Buitenen
Nedlagda röster: 19
ALDE: Matsakis
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas
IND/DEM: Bonde, Sinnott
NI: Borghezio, Kozlík, Salvini, Speroni
PPE-DE: Brepoels, Járóka, Konrad, Wijkman
PSE: Bullmann, Ferreira Elisa, Gierek, Hegyi, Locatelli
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Jamila Madeira
48. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
skäl F
Ja-röster: 469
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rivera
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 69
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Casini, Caspary, Gargani, Siekierski, Ulmer, Záborská
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: van Buitenen
Nedlagda röster: 15
ALDE: Costa, Staniszewska
GUE/NGL: Triantaphyllides
IND/DEM: Bonde
NI: Borghezio, Kozlík, Salvini, Speroni
PPE-DE: Graça Moura, Konrad, Lechner, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Sonik, Wortmann-Kool
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Daniel Caspary
49. Gemensam resolution B6-0330/2006 - Det ökade rasistiska våldet i Europa
resolution
Ja-röster: 301
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Martin Hans-Peter
PPE-DE: Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Cederschiöld, Dehaene, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Hybášková, Ibrisagic, Járóka, Kauppi, Saïfi, Seeberg, Stubb, Vatanen, Ventre, Vernola, Wijkman
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 161
ALDE: Virrankoski
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Beazley, Böge, Bonsignore, Braghetto, Březina, Buzek, Cabrnoch, Casini, Caspary, Castiglione, Deß, Dombrovskis, Duchoň, Ehler, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Galeote, Gargani, Gewalt, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Handzlik, Hieronymi, Hudacký, Jałowiecki, Jeggle, Kaczmarek, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Surján, Ulmer, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: van Buitenen
Nedlagda röster: 102
ALDE: Budreikaitė, Costa, Kułakowski, Laperrouze, Staniszewska, Takkula, Toia
GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas
IND/DEM: Sinnott
NI: Rivera
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Freitas, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gräßle, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Itälä, Jackson, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Olajos, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Posdorf, Purvis, Rudi Ubeda, Schmitt, Schöpflin, Silva Peneda, Stevenson, Sudre, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vlasto, Wortmann-Kool, Zappalà, Zatloukal
PSE: Gierek, Krehl, dos Santos
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Kathy Sinnott
Nej-röster: Othmar Karas
50. Betänkande Cramer A6-0183/2006
resolution
Ja-röster: 527
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski
NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 13
ALDE: Cappato
IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise
NI: Mote
Verts/ALE: Özdemir, Romeva i Rueda
Nedlagda röster: 8
ALDE: Davies
GUE/NGL: Guerreiro, Manolakou, Pafilis, Toussas
NI: Allister
Verts/ALE: Evans Jill, Lucas
Rättelser till avgivna röster
Ja-röster: Marco Cappato
51. Betänkande O Neachtain A6-0141/2006
ändring 9
Ja-röster: 212
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, de Villiers
NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Dehaene
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 317
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Liotard, Sjöstedt, Svensson
IND/DEM: Batten, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka
PSE: Cashman, Christensen, Corbett, Gill, Honeyball, Howitt, Jöns, Jørgensen, McAvan, Martin David, Pinior, Skinner, Thomsen, Willmott, Wynn
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Nedlagda röster: 4
NI: Kozlík, Rivera
UEN: Bielan
Verts/ALE: van Buitenen
52. Betänkande O Neachtain A6-0141/2006
ändring 10
Ja-röster: 182
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Coûteaux, Karatzaferis, Louis, de Villiers
NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
Verts/ALE: Evans Jill, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Lipietz, Lucas, Özdemir, Smith, Ždanoka
Nej-röster: 359
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Cashman, Christensen, Corbett, Gill, Honeyball, Howitt, Jørgensen, Kristensen, McAvan, Martin David, Masip Hidalgo, Pinior, Scheele, Skinner, Thomsen, Titley, Willmott, Wynn
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes
Nedlagda röster: 3
NI: Allister, Kozlík
Verts/ALE: van Buitenen
53. Betänkande O Neachtain A6-0141/2006
ändring 7
Ja-röster: 237
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, de Villiers
NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Bachelot-Narquin
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García
UEN: Aylward, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 290
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson
IND/DEM: Batten, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Christensen, Kristensen, Thomsen
UEN: Angelilli, Berlato, Musumeci, Pirilli, Wojciechowski Janusz
Nedlagda röster: 7
ALDE: Lambsdorff
NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík
UEN: Camre, Libicki
Verts/ALE: van Buitenen
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Dan Jørgensen
54. Betänkande Bösch A6-0185/2006
ändring 6
Ja-röster: 455
ALDE: Losco
GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka
Nej-röster: 68
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz
UEN: Wojciechowski Janusz
Nedlagda röster: 5
IND/DEM: Karatzaferis
NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík
UEN: Kamiński
Rättelser till avgivna röster
Nej-röster: Henrik Dam Kristensen
55. Betänkande Bösch A6-0185/2006
punkt 72
Ja-röster: 514
ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis
GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer
IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski
NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr
PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka
PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti
UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle
Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes
Nej-röster: 3
NI: Mote
PPE-DE: Cabrnoch, Mauro
Nedlagda röster: 4
IND/DEM: Karatzaferis
NI: Battilocchio, Kozlík
UEN: Kamiński
56. Gemensam resolution B6-0341/2006 - Nordkorea
resolution
Ja-röster: 68
ALDE: Laperrouze, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi
GUE/NGL: Meijer
IND/DEM: Belder, Sinnott
NI: Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Romagnoli, Rutowicz
PPE-DE: Audy, Chmielewski, Daul, Deß, Elles, Gahler, Gál, Gauzès, Gewalt, Gomolka, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Mann Thomas, Mayer, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Radwan, Sommer, Varvitsiotis, Vatanen, Wieland, Zaleski, Zwiefka
PSE: Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Bullmann, Carlotti, Casaca, Correia, Ettl, Ferreira Elisa, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Hasse Ferreira, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Sakalas, Scheele
UEN: Libicki, Maldeikis
Verts/ALE: Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith
Nej-röster: 2
GUE/NGL: Pafilis, Toussas
Nedlagda röster: 1
GUE/NGL: Pflüger
ANTAGNA TEXTER
P6_TA(2006)0264
Rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna ***I
Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna (KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD))
(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0566) (1), |
— |
med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0376/2005), |
— |
med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
— |
med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0169/2006). |
1. |
Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
2. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
3. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
(1) Ännu ej offentliggjort i EUT.
P6_TC1-COD(2005)0223
Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om rapportering av statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1382/91
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,
med beaktande av kommissionens förslag,
i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och
av följande skäl:
(1) |
Enligt rådets förordning (EEG) nr 1382/91 av den 21 maj 1991 om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna (2) skall medlemsstaterna lämna in uppgifter till kommissionen om mängden av och genomsnittspriserna på de fiskeriprodukter som landats på deras territorier. |
(2) |
Erfarenheterna visar att analyserna av marknaden för fiskeriprodukter och andra ekonomiska analyser inte skulle påverkas negativt om det i gemenskapslagstiftningen fastslogs att uppgifterna skall lämnas in årligen i stället för varje månad. |
(3) |
Analyserna skulle förbättras om uppgifterna fördelades efter flaggstaten på de fiskefartyg som genomfört landningarna. |
(4) |
I förordning (EEG) nr 1382/91 fastställs en gräns för i vilken utsträckning stickprov får användas när insamling och sammanställning av uppgifter innebär en orimligt tung börda för vissa nationella myndigheter. För att förbättra och förenkla systemet för inlämning av uppgifter bör den förordningen ersättas med ett nytt instrument. Förordning (EEG) nr 1382/91 bör därför upphävas. |
(5) |
Eftersom målet för denna förordning, nämligen att inrätta en gemensam rättslig ram för systematisk framställning av gemenskapsstatistik om landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan bättre kan uppnås på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
(6) |
Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (3) utgör en referensram för fiskeristatistiken. Där anges bl.a. att statistiken skall följa principerna om opartiskhet, tillförlitlighet, relevans, kostnadseffektivitet, insynsskydd för statistiska uppgifter samt öppenhet. |
(7) |
Det är viktigt att denna förordning tillämpas enhetligt och att det därför föreskrivs ett gemenskapsförfarande som gör det möjligt att inom rimlig tid fastställa tillämpningsföreskrifter och genomföra de nödvändiga tekniska anpassningarna. |
(8) |
Eftersom statistiska uppgifter om landade fiskeriprodukter är ett mycket viktigt verktyg vid förvaltningen av den gemensamma fiskeripolitiken, är det lämpligt att åtgärderna för tillämpningen av denna förordning antas i enlighet med det förvaltningsförfarande som föreskrivs i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4). |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Definitioner
I denna förordning avses med
1. |
gemenskapsfiskefartyg: fiskefartyg som seglar under någon av medlemsstaternas flagg och som är registrerat i gemenskapen, |
2. |
Eftafiskefartyg: fiskefartyg som seglar under någon av Eftaländernas flagg, eller som är registrerat i något av Eftaländerna, |
3. |
enhetsvärde:
|
Artikel 2
Medlemsstaternas skyldigheter
1. Varje år skall var och en av medlemsstaterna lämna in statistiska uppgifter till kommissionen över de fiskeriprodukter som landats inom det egna territoriet av gemenskaps- och Eftafiskefartyg (nedan kallade ”statistiska uppgifter”).
2. I denna förordning anses följande fiskeriprodukter ha landats inom den uppgiftslämnande medlemsstatens territorium:
a) |
Produkter som landats av fiskefartyg eller andra delar av fiskeflottan i nationella hamnar inom gemenskapen. |
b) |
Produkter som landats av fiskefartyg från den uppgiftslämnande medlemsstaten i hamnar utanför gemenskapen och som omfattas av den T2M-blankett som återfinns i bilaga 43 till kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättande av en tullkodex för gemenskapen (5). |
Artikel 3
Sammanställning av statistiska uppgifter
1. De statistiska uppgifterna skall omfatta samtliga landningar som sker på ett nationellt territorium inom gemenskapen.
2. Stickprov får användas om fullständig datainsamling på grund av särskilda strukturella egenskaper hos en viss sektor av en medlemsstats fiskerinäring skulle innebära merarbete för de nationella myndigheterna som inte står i rimlig proportion till sektorns betydelse.
Artikel 4
Statistiska uppgifter
De statistiska uppgifterna skall omfatta den totala mängden och enhetsvärden för de fiskeriprodukter som landats under referenskalenderåret.
I bilagorna II, III och IV finns variablerna för vilka statistiska uppgifter som skall lämnas in samt definitioner och relevanta klassificeringar.
Artikel 5
Inlämning av statistiska uppgifter
Medlemsstaterna skall lämna in de statistiska uppgifterna till kommissionen årsvis, i det format som anges i bilaga I och med de koder som anges i bilagorna II, III och IV.
De statistiska uppgifterna skall lämnas in senast sex månader efter referenskalenderårets slut.
Artikel 6
Metod
1. Senast den ... (6) skall varje medlemsstat lämna in en detaljerad metodrapport till kommissionen, där det anges hur uppgifterna har samlats in och statistiken sammanställts. Rapporten skall innehålla en ingående beskrivning av eventuella stickprovsmetoder och en utvärdering av kvaliteten på de uppskattningar som gjorts.
2. Kommissionen skall granska rapporterna och meddela sina slutsatser till relevant arbetsgrupp i den ständiga kommitté för jordbruksstatistik (nedan kallad ”kommittén”) som inrättades genom artikel 1 i rådets beslut 72/279/EEG (7).
3. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om alla ändringar i den information som redovisats enligt punkt 1 inom tre månader efter det att de har företagits. De skall också förse kommissionen med uppgifter om eventuella väsentliga förändringar i de insamlingsmetoder som använts.
Artikel 7
Övergångsperiod
För att införliva denna förordning kan medlemsstaterna i enlighet med förfarandet i artikel 11.2 beviljas övergångsperioder på högst tre år räknat från ikraftträdandet.
Artikel 8
Undantag
1. Om statistiken för en viss sektor av fiskerinäringen i en medlemsstat skulle vålla landets myndigheter merarbete som inte står i rimlig proportion till den sektorns betydelse, får ett undantag beviljas i enlighet med förfarandet i artikel 11.2 så att medlemsstaten kan utelämna statistiska uppgifter som omfattar den sektorn från de nationella statistiska uppgifter som lämnats in.
2. Om en medlemsstat begär undantag enligt punkt 1 skall den till stöd för sin begäran tillhandahålla kommissionen en rapport om vilka svårigheter som uppstått vid tillämpningen av denna förordning på samtliga landningar på landets territorium.
Artikel 9
Uppdatering av bilagorna
Bilagorna skall anpassas tekniskt i enlighet med förfarandet i artikel 11.2.
Artikel 10
Utvärdering
Senast den ... (8) och därefter vart tredje år skall kommissionen lägga fram en utvärderingsrapport för Europaparlamentet och rådet om de statistiska uppgifter som har sammanställts i enlighet med denna förordning och särskilt om deras relevans och kvalitet. Rapporten skall även omfatta en analys av kostnadseffektiviteten i det system som använts för att samla in och bearbeta de statistiska uppgifterna, och den skall innehålla en redovisning av bästa praxis för att minska medlemsstaternas arbetsbörda och förbättra de statistiska uppgifternas användbarhet och kvalitet.
Artikel 11
Kommittéförfarande
1. Kommissionen skall biträdas av kommittén.
2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av artikel 8 i det beslutet.
Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.
3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
Artikel 12
Upphävande
Förordning (EEG) nr 1382/91 upphör härmed att gälla.
Artikel 13
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad ... i ...
På Europaparlamentets vägnar
Ordförande
På rådets vägnar
Ordförande
(1) Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 juni 2006.
(2) EGT L 133, 28.5.1991, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).
(3) EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.
(4) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).
(5) EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 402/2006 (EUT L 70, 9.3.2006, s. 35).
(6) 12 månader efter att denna förordning har trätt i kraft.
(7) EGT L 179, 7.8.1972, s. 1.
(8) Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.
BILAGA I
FORMAT FÖR DE STATISTISKA UPPGIFTER SOM LÄMNAS IN
Filformat för statistiska uppgifter
De statistiska uppgifterna skall lämnas in i en fil där varje post innehåller nedanstående fält. Fälten skall åtskiljas med ett kommatecken (”,”).
Fält |
Anmärkning |
Bilaga |
Referensår |
Fyrsiffrigt (t.ex. 2003) |
|
Uppgiftslämnande land |
Treställig bokstavskod |
Bilaga II |
Art eller släkte |
Internationell treställig bokstavskod (1) |
— |
Flaggstat |
Treställig bokstavskod |
Bilaga II |
Produkttyp |
|
Bilaga III |
Avsedd användning |
|
Bilaga IV |
Mängd |
Antal ton som landats (avrundat till en decimal) |
|
Enhetsvärde |
I nationell valuta per ton |
|
Om mindre än 50 kg landats skall detta anges som ”0,0”.
(1) Den fullständiga förteckningen över de internationella treställiga koderna över de olika arterna finns på FAO:s webbplats (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp).
BILAGA II
LANDSKODER
Land |
Kod |
Belgien |
BEL |
Tjeckien |
CZE |
Danmark |
DNK |
Tyskland |
DEU |
Estland |
EST |
Grekland |
GRC |
Spanien |
ESP |
Frankrike |
FRA |
Irland |
IRL |
Italien |
ITA |
Cypern |
CYP |
Lettland |
LVA |
Litauen |
LTU |
Luxemburg |
LUX |
Ungern |
HUN |
Malta |
MLT |
Nederländerna |
NLD |
Österrike |
AUT |
Polen |
POL |
Portugal |
PRT |
Slovenien |
SVN |
Slovakien |
SVK |
Finland |
FIN |
Sverige |
SWE |
Storbritannien |
GBR |
Island |
ISL |
Norge |
NOR |
Övriga |
OTH |
BILAGA III
KODER FÖR PRODUKTTYP
Del A
Förteckning
Produkttyp |
Kod |
Färsk (ej preciserat) |
10 |
Färsk (hel) |
11 |
Färsk (rensad) |
12 |
Färsk (stjärtar) |
13 |
Färsk (filéer) |
14 |
Färsk (rensad, utan huvud) |
16 |
Färsk (levande) |
18 |
Färsk (övrigt) |
19 |
Fryst (ej preciserat) |
20 |
Fryst (hel) |
21 |
Fryst (rensad) |
22 |
Fryst (stjärtar) |
23 |
Fryst (filéer) |
24 |
Fryst (ej filead) |
25 |
Fryst (rensad, utan huvud) |
26 |
Fryst (rensad (bläckfisk)) |
27 |
Fryst (orensad (bläckfisk)) |
28 |
Fryst (övrigt) |
29 |
Saltad (ej preciserat) |
30 |
Saltad (hel) |
31 |
Saltad (rensad) |
32 |
Saltad (filéer) |
34 |
Saltad (rensad, utan huvud) |
36 |
Saltad (övrigt) |
39 |
Rökt |
40 |
Kokt |
50 |
Kokt (fryst och förpackad) |
60 |
Torkad (ej preciserat) |
70 |
Torkad (hel) |
71 |
Torkad (rensad) |
72 |
Torkad (filéer) |
74 |
Torkad (rensad, utan huvud) |
76 |
Torkad (flådd) |
77 |
Torkad (övrigt) |
79 |
Hel (ej preciserat) |
91 |
Klor |
80 |
Ägg |
85 |
Okänd produkttyp |
99 |
Del B
Kommentarer
1. Filéer: Fiskstycken utskurna parallellt med fiskens ryggrad och bestående av fiskens högra eller vänstra sida, förutsatt att huvud, inälvor, fenor (ryggfena, analfena, stjärtfena, bukfena och bröstfena) och ben (ryggrad, revben, bäckenben, skuldergördel osv.) har avlägsnats, och att fiskens båda sidor inte hänger ihop, t.ex. vid ryggen eller buken.
2. Hel fisk: Orensad fisk.
3. Rensad (bläckfisk): Bläckfisk där armar, huvud och inre organ avlägsnats.
4. Fryst fisk: Fisk som har frysts ned på ett sådant sätt att fiskens beskaffenhet bevaras genom att temperaturen sänks åtminstone till -18 °C och sedan förvaras vid en temperatur av -18 °C eller lägre.
5. Färsk fisk: Fisk som inte har konserverats, saltats eller frysts eller behandlats på annat sätt än att den har kylts ned. Den saluförs vanligen hel eller rensad.
6. Saltad fisk: Fisk, vanligen rensad och utan huvud, som förvaras i salt eller saltlake.
BILAGA IV
KODER FÖR FISKERIPRODUKTERNAS ANVÄNDNINGSOMRÅDEN
Del A
Förteckning
Avsedd användning |
Kod |
De inlämnade uppgifternas art |
Livsmedel |
1 |
Obligatoriska |
Industriell användning |
2 |
Obligatoriska |
Dras tillbaka från marknaden |
3 |
Frivilliga |
Agn |
4 |
Frivilliga |
Djurfoder |
5 |
Frivilliga |
Avfall |
6 |
Frivilliga |
Avsedd användning okänd |
9 |
Frivilliga |
Del B
Kommentarer
1. Livsmedel: Alla fiskeriprodukter som vid första försäljningen säljs som livsmedel eller som enligt ett kontrakt eller någon annan överenskommelse landas för att användas som livsmedel. Här ingår inte partier som är avsedda som livsmedel men som vid första försäljningen dras tillbaka från livsmedelsmarknaden på grund av marknadsförhållanden, hygienföreskrifter eller av liknande skäl.
2. Industriell användning: Alla fiskeriprodukter som landats för att omvandlas till fiskmjöl eller olja som djurfoder, och partier som inte säljs som livsmedel vid första försäljningen även om de ursprungligen var avsedda att användas som livsmedel.
3. Dras tillbaka från marknaden: De kvantiteter som ursprungligen var avsedda för livsmedel, men som vid första försäljningen dras tillbaka från marknaden på grund av marknadsförhållanden eller hygienföreskrifter eller av liknande skäl.
4. Agn: De kvantiteter av färsk fisk som är avsedda att användas som agn vid annat fiske. Ett exempel är det agn som används vid ytlångrevsfiske och spöfiske av tonfisk.
5. Djurfoder: De kvantiteter av färsk fisk som är avsedda för direkt utfodring av djur. Här ingår inte kvantiteter avsedda för bearbetning till fiskmjöl och fiskolja.
6. Avfall: Fisk eller delar av fisk som på grund av tillstånd skall förstöras redan före landningen.
7. Avsedd användning okänd: Kvantiteter av fisk som inte kan hänföras till någon av ovanstående kategorier.
P6_TA(2006)0265
Forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) ***I
Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119 - C6-0099/2005 - 2005/0043(COD))
(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0119) (1), |
— |
med beaktande av artiklarna 251.2 och 166.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0099/2005), |
— |
med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
— |
med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för rättsliga frågor samt utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0202/2006). |
1. |
Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
2. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
3. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
(1) Ännu ej offentliggjort i EUT.
P6_TC1-COD(2005)0043
Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 166.1 i detta, och
med beaktande av kommissionens förslag,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),
i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och
av följande skäl:
(1) |
Gemenskapen har satt som mål att skapa det kunskapsbaserade samhället genom att utveckla kompetensen och stärka gemenskapens industri- och tjänstesektors vetenskapliga och tekniska bas för att säkerställa en stark konkurrenskraft. Gemenskapen skall i detta syfte erkänna forskarnas ansvar och oberoende i definitionen av de allmänna riktlinjerna för forskning vid kunskapens gränser och främja all den forskning som anses nödvändig, i synnerhet genom att uppmuntra företag, inbegripet små och medelstora företag, forskningscentra och universitet i sin verksamhet för forskning och teknisk utveckling , och prioritera sådana områden och projekt där europeiskt stöd och samarbete betyder särskilt mycket och tillför ett mervärde. Genom sitt stöd till forskning vid kunskapens gränser, till tillämpad forskning och till innovation vill gemenskapen främja synergieffekterna i europeisk forskning och på så sätt stärka grunderna för det europeiska området för forskningsverksamhet. Detta kommer att bidra positivt till den sociala och ekonomiska utvecklingen i alla medlemsstater. |
(2) |
Forskare måste uppmuntras att offentliggöra sina resultat och sprida vetenskapliga rön så att den kunskap som genereras av offentligt finansierad forskning verkligen sprids. Den forskning beträffandeinformations- och kommunikationsteknik (IKT) som grundas på en utvecklingsmodell med ”öppen källkod” har i detta avseende visat sig framgångsrik för innovation och förstärkt samarbete. |
(3) |
Den centrala roll som forskningen har bekräftades av Europeiska rådet i Lissabon den 23-24 mars 2000 som betonade kunskap och innovation som den viktigaste aspekten och som satte upp ett nytt strategiskt mål för nästa årtionde: att EU skall bli bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, full sysselsättning och fler och bättre arbetstillfällen samt en högre grad av social sammanhållning . |
(4) |
Det sjunde ramprogrammet fyller en central funktion för att uppnå detta mål. Kunskapstriangeln - utbildning, forskning och innovation - är ett av de viktigaste redskapen för att uppnå detta. |
(5) |
Den centrala roll som kunskap och immateriella produkter spelar för skapandet av ekonomisk, social och kulturell välfärd erkändes också av Europeiska rådets möte i Lissabon. I det kunskapsbaserade samhället är innovations- och kunskapsproduktion, som inte nödvändigtvis sker uppifrån och ner, brett fördelad över hela samhället och i allt större utsträckning sker den genom processer som går nedifrån och upp. Det är gemenskapens mål att samla och stärka all denna forskningsoch innovationskapacitet. |
(6) |
Europeiska rådet i Barcelona den 15-16 mars 2002 fastslog, i linje med Lissabonstrategin, målet att öka det europeiska stödet till forskning och innovation till 3% av EU:s BNP, varav två tredjedelar bör komma från privata investeringar. |
(7) |
Många medlemsstater, och också den europeiska industrin, måste därför öka sina forskningsinsatser så att forskningsstödet i det sjunde ramprogrammet blir framgångsrikt. |
(8) |
För att attrahera privata investeringar på ett effektivare sätt och se till att forskning och utveckling effektivt bidrar till att förbättra Europas konkurrenskraft bör lämpliga åtgärder vidtas inom det sjunde ramprogrammet för att i ett tidigt skede av forskningsprocessen skydda immateriella rättigheter. Detta är särskilt viktigt för små och medelstora företag, som har färre kompletterande fördelar på en konkurrensutsatt marknad. |
(9) |
Det sjunde ramprogrammet måste sträva efter att, förutom att se till att den europeiska ekonomin är konkurrenskraftig genom ökade investeringar i vetenskap, garantera att vetenskaplig forskning som får stöd av EU om möjligt används för gemenskapens bästa, särskilt på områden där marknaden inte investerar. |
(10) |
Skatteincitament kan utgöra ett lämpligt verktyg för att öka resurserna till europeisk forskning. |
(11) |
Det övergripande syftet med hela sjunde ramprogrammet måste vara att bidra till att göra EU till världsledande inom forskning. Ramprogrammet måste således vara starkt inriktat på att främja och investera i forskning av världsklass. Det är därför absolut nödvändigt att de särskilda programmen genomförs på basis av principerna om vetenskaplig excellens snarare än på basis av andra prioriteringar. Endast om man skapar möjligheter för den senaste forskningen kan EU bli världsledande inom forskning. |
(12) |
Europaparlamentet har flera gånger betonat vikten av forskning, teknisk utveckling och kunskapens ökade betydelse för ekonomisk tillväxt , social välfärd och en sund miljö, särskilt i sin resolution av den 10 mars 2005 om vetenskap och teknik - politiska riktlinjer för forskningsstöd i Europeiska unionen (4) . |
(13) |
Gemenskapen bör fastställa de vetenskapliga och tekniska mål som skall uppnås under sjunde ramprogrammet för perioden 2007-2013 med beaktande av forskningsbehoven inom all gemenskapspolitik och med ett brett stöd från den europeiska industrin, forskarvärlden, universitet och andra berörda parter. När kommissionen 2011 lägger fram sitt förslag till översyn av budgetramen (enligt vad som föreskrivs i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (5)) bör den särskilt beakta, både på inkomst- och utgiftssidan, målen i Lissabonstrategin och detta skall återspeglas genom att sjunde ramprogrammet erhåller ytterligare finansiering. |
(14) |
De europeiska tekniska plattformarna och de gemensamma teknikinitiativen är särskilt viktiga för industriforskningen. De europeiska tekniska plattformarna kan utvecklas till ett allmänt instrument för att främja europeisk konkurrenskraft. |
(15) |
I linje med dessa mål bör sjunde ramprogrammet bygga vidare på resultaten av sjätte ramprogrammet med sikte på inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet och driva dem vidare mot utvecklingen av en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle i Europa , så att Lissabonmålen kommer att uppnås i alla sektoriella politikområden inom gemenskapen . Av dessa mål är följande särskilt viktiga: |
(16) |
Gränsöverskridande samarbete på alla nivåer inom EU bör stödjas. |
(17) |
Dynamiken, kreativiteten och spetskompetensen inom europeisk forskning vid kunskapens gränser bör ökas. Mot bakgrund av detta bör stöd till mer spekulativ grundforskning vara en självklar prioritering i sjunde ramprogrammet. |
(18) |
Den mänskliga potentialen inom forskning och teknik i Europa bör stärkas kvantitativt och kvalitativt. Bättre utbildning och tillgång till forskningsmöjligheter är de främsta medlen för att nå detta mål, bland annat genom ett väsentligt ökat kvinnligt deltagande i forskningen och genom att forskarnas rörlighet uppmuntras. Medlemsstaterna bör i detta syfte uppmanas att tillämpa den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare, vilka båda är viktiga för att skapa ett verkligt europeiskt område för forskningsverksamhet. |
(19) |
Dialogen mellan vetenskap och samhälle i Europa bör stärkas för att utveckla en vetenskap och en forskningsagenda som bemöter medborgarnas oro, bland annat genom att främja kritiskt tänkande. Dialogens syfte är att återskapa allmänhetens förtroende för vetenskap. |
(20) |
Särskild uppmärksamhet bör riktas mot unga forskare och forskare i början av sin yrkesbana för att underlätta en vetenskaplig karriär under livets mest produktiva period och för att dessa forskare skall kunna spela en viktig roll i alla verksamheter inom det sjunde ramprogrammet. Unga forskare och forskare i början av sin yrkesbana bör vara en stark drivkraft för vetenskapen i Europa. Konkreta åtgärder bör i detta avseende vidtas i alla verksamheter inom de särskilda programmen: Samarbete, Idéer och Människor. |
(21) |
Den innovativa aspekten i sjunde ramprogrammet är begreppet om en europeisk forskning ”vid kunskapens gränser” och att excellens är det vägledande kriteriet i detta sammanhang. Den mänskliga potential som EU förfogar över bör användas på bästa sätt. |
(22) |
Den överföringskapacitet för forskning, teknik och innovation som finns i Europa bör ökas och ett optimalt utnyttjande av den säkerställas genom en öppen innovationsstrategi för att stödja framväxten av en världsledande forskning i Europa. Befrielse från företagsskatt på sådant finansiellt stöd från gemenskapen som små och medelstora företag erhållit inom ramen för sjunde ramprogrammet skulle därför kunna diskuteras. |
(23) |
Omsättningen av resultaten från högkvalitativ forskning i produkter, processer och tjänster måste stimuleras. |
(24) |
Den vetenskapliga excellensen i projektförslagen bör vara det utslagsgivande kriteriet för att bevilja finansiellt stöd från gemenskapen. |
(25) |
Med hänsyn till det till fördraget fogade protokollet om djurskydd och djurens välfärd bör forskning om alternativa teststrategier, och särskilt metoder som inte innefattar djur inom alla forskningsområden, främjas och öka för att minska användningen av djur i forskning och tester så att användningen av djur till slut kan upphöra helt. |
(26) |
För att uppnå dessa mål måste fyra typer av verksamhet främjas - gränsöverskridande samarbete kring strategiska teman (Samarbete), forskardriven forskning baserad på initiativ från forskarvärlden (Idéer), stöd till enskilda forskare (Människor) och stöd till forskningskapacitet (Kapacitet). |
(27) |
Under Samarbete bör stöd ges till gränsöverskridande samarbete i lämplig omfattning i och utanför EU inom ett antal olika temaområden som motsvarar viktiga områden för utvecklingen av kunskap och teknik där forskningen bör stödjas och stärkas för att Europas sociala, ekonomiska, miljö- och folkhälsomässiga och industriella utmaningar skall kunna hanteras , allmänhetens intresse tillgodoses och utvecklingsländerna bistås. Så långt det är möjligt kommer detta program att vara flexibelt och tillåta uppdragsorientering som skär tvärsöver temaprioriteringar. För att se till att små och medelstora företags intressen tillgodoses i när de europeiska tekniska plattformarna genomför sina beslutsförfaranden bör de i sådana forum företrädas av både nationella och internationella representanter. Programmet bör också se till att EU kan behålla sin ledande position inom samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning när det gäller samspelet mellan ny teknik och människor och teknikens betydelse för den allmänna samhällsutvecklingen. |
(28) |
Under Idéer bör verksamheten genomföras av ett europeiskt forskningsråd som bör vara mycket självständigt. Det är viktigt att på europeiska nivå utveckla en högkvalitativ forskning vid kunskapens gränser som uppvärderar och synliggör excellensen i Europa och höjer forskningsnivån i förhållande till den verksamhet som bedrivs i medlemsstaterna. Efter en inledande fas kommer Europeiska forskningsrådet att ha regelbundna kontakter med de europeiska institutionerna och forskarvärlden för att enas om en organisationsmetod som kan stödja Europeiska forskningsrådet i dess arbete och främja dess intressen i det offentliga livet. |
(29) |
Under Människor bör de mest begåvade personerna uppmuntras att slå in på forskarbanan ; enhetlighet i forskarnas metoder och utbildning bör främjas, inbegripet i de yrkeskompetenser som forskarna förvärvat; det bör säkerställas att europeiska forskare stannar i eller återvänder till Europa ; det bör göras lättare för forskare att gå över från offentliga till privata forskningsinstitut och tvärtom; och anslutningar bör göras för att locka forskare från hela världen till Europa. Särskilda insatser bör därför göras för att se till att examensbevis och yrkesmeriter som förvärvats inom gemenskapens territorium och i tredjeländer lättare skall bli ömsesidigt erkända. Det framgångsrika Marie Curie-programmet, som välkomnats av de sökande, bör drivas vidare med hjälp av befintliga instrument. Rörligheten för forskare i Europa bör prioriteras i syfte att säkra en omfattande spridning av kunskap och garantera att innovativ spetsforskning på olika områden får tillgång till engagerade och kompetenta forskare samt till ökade finansiella resurser. |
(30) |
Människor bör dessutom syfta till att stärka den mänskliga potentialen för forskning och teknik i Europa både kvalitativt och kvantitativt, bland annat genom att erkänna att arbetet som forskare utgör ett yrke. På detta sätt skulle man främja fortsatt excellens i grundforskningen och en enhetlig utveckling av den tekniska forskningen samtidigt som forskares mobilitet, både från och till Europa, skulle uppmuntras kraftigt. |
(31) |
Under Människor bör också barns nyfikenhet och intresse för vetenskap främjas i en omgivning som stimulerar nyfikenhet inför vetenskapen hos barn och ungdomar, genom att man lägger större vikt vid den vetenskapliga undervisningen på alla nivåer (inklusive i skolan) samt främjar ungdomars intresse för och deltagande i vetenskaplig verksamhet. |
(32) |
Under Kapacitet bör användningen och utvecklingen av forskningsinfrastrukturer optimeras; förfarandena för tillträde till sjunde ramprogrammet bör förenklas; spridningen av information om åtgärderna inom sjunde ramprogrammet bör främjas; små och medelstora företags innovativa kapacitet och deras förmåga att dra nytta av forskningen bör stärkas; utvecklingen av regionala forskningsdrivna kluster med potential att bli världsledande bör stödjas; forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden bör frigöras; vetenskap och samhälle bör närma sig varandra genom integrering av forskning och spridning ; övergripande åtgärder bör vidtas för att stödja det internationella samarbetet. |
(33) |
Gemensamma forskningscentret har det viktiga uppdraget att ge kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av EU:s politik. Gemensamma forskningscentret bör ges kontinuerligt stöd för att det skall kunna fungera som ett referenscentrum för vetenskap och teknik i EU och vara oberoende av privata och nationella särintressen. Åtgärder bör vidtas för att se till att Gemensamma forskningscentret blir ett oberoende organ med vars hjälp gemenskapen kan bedöma risker för medborgarna, särskilt när det gäller miljörisker och livsmedelssäkerhet, och utföra energikonsekvensbedömningar. |
(34) |
Kommissionen har vid flera tillfällen erkänt att regionerna spelar en viktig roll för genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet, t.ex i sitt meddelande om det europeiska området för forskningsverksamhet och den regionala dimensionen. |
(35) |
Sjunde ramprogrammet kompletterar de verksamheter som genomförs i medlemsstaterna och andra gemenskapsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för att uppnå Lissabonmålen, särskilt dem som avser strukturfonderna, jordbruk, utbildning, konkurrenskraft och innovation, industri, sysselsättning och miljö och bestämmelser om immateriella rättigheter. Vid sidan om stöd till forskningsprojekt, som utgör kärnan idet sjunde ramprogrammet, är det sålunda av största vikt att det stöder samordningen av nationella och regionala forskningsstrategier och forskningsprogram. Man bör betona de lokala myndigheternas viktiga bidrag till finansieringen av forskningen, och det sjunde ramprogrammet bör möjliggöra en förstärkning av synergieffekterna mellan de regionala strategierna och gemenskapens åtgärder. Kommissionens generaldirektorat för forskning ansvarar för att gemenskapens olika finansieringsprogram inklusive strukturfonderna, Europeiska utvecklingsfonden och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation kompletterar varandra och ger upphov till synergieffekter. Sjunde ramprogrammet bör särskilt genom medlemsstaternas finansieringsprogram i de nyligen föreslagna innovationsdrivna strukturfonderna gynnas av ökad komplementaritet med strukturfonderna. |
(36) |
Små och medelstora företag bör kunna delta på lämpligt sätt i alla åtgärder och program inom ramen för det sjunde ramprogrammet. Verksamheter för innovation och små och medelstora företag som skall stödjas inom det sjunde ramprogrammet bör eftersträva största möjliga synergieffekter och komplementaritet med dem som genomförs inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och med andra gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder. Dessa synergieffekter kommer att tillgodose behovet av ett förstärkt och förenklat angreppssätt på forskningsfinansiering, vilket är av särskild vikt för små och medelstora företag. |
(37) |
Det är därför viktigt att bättre skydda immaterialrätten och mer aktivt bekämpa pirattillverkning och varumärkesförfalskning på europeisk nivå, eftersom de allvarligt skadar europeiska små och medelstora företags innovationskapacitet. |
(38) |
Skydd av immateriella rättigheter är en viktig aspekt vid utvecklingen av ett europeiskt område för forskningsverksamhet. Den rättsliga grunden för Europeiska patentverket bör reformeras för att spegla förändringarna i de europeiska institutionerna och dess förfaranden bör förenklas genom ett enhetligt gemenskapspatent och i överensstämmelse med den princip som innebär att ensamrätt för att exploatera en uppfinning beviljas endast i utbyte mot, och i den utsträckning som det har utförts, en fullständig redovisning av uppfinningen. Den privata sektorns deltagande och det kommersiella utnyttjande av resultaten av vetenskaplig och teknisk forskning och innovation bör uppmuntras, men det måste finnas en balans mellan immateriella rättigheter och spridning av kunskap. |
(39) |
Nya särskilda forskningsprogram till förmån för små och medelstora företag bör fastställas. |
(40) |
Det är viktigt att näringslivet deltar och att vetenskaplig kunskap och tekniska färdigheter utnyttjas kommersiellt för att garantera att sjunde ramprogrammet bidrar till att Lissabonmålen uppnås, särskilt ökad tillväxt och fler arbetstillfällen. |
(41) |
Behovet av att fördubbla EU:s forskningsbudget är angeläget, med tanke på det breda stödet för en utökad räckvidd för ramprogrammets åtgärder, den hävstångseffekt som ramprogrammet har på nationella och privata investeringar, behovet av att göra det möjligt för gemenskapen att anta nya vetenskapliga och tekniska utmaningar och att fullt ut utnyttja sina forskares potential utan någon form av särbehandling , den avgörande roll som gemenskapsstödet har för att göra det europeiska forskningssystemet mer ändamålsenligt och effektivt samt det bidrag ett utökat sjunde ramprogram ger till ansträngningarna att finna lösningar på klimatförändringar och hållbarhet, att förbättra den europeiska befolkningens hälsa samt att stärka Lissabonstrategin (6). |
(42) |
Med tanke på översynen efter halva tiden av användningen av nya instrument i sjätte ramprogrammet och femårsutvärderingen av ramprogrammet har ett nytt tillvägagångssätt utformats som bör göra det möjligt att lättare, effektivare och på ett mer flexibelt sätt uppnå de politiska målen för EU:s forskningspolitik. I detta syfte bör ett antal enklare ”finansieringsmetoder” med större flexibilitet och frihet användas för stöd till de olika åtgärderna, var för sig eller tillsammans och deltagarna bör få större självständighet beträffande förvaltningen. Dessa enklare ”finansieringsmetoder” bör omfatta regler (såsom minimibelopp för vissa utgiftsposter) som är ägnade att minska eventuella obalanser. Deltagarna i sjunde ramprogrammet bör tillåtas medverka vid val av instrument och garanteras större självständighet beträffande förvaltningen. |
(43) |
Med beaktande av de administrativa villkoren för deltagande är det mycket viktigt för deltagarna att man inför snabba förfaranden för beslutsfattande, ingående av avtal och utbetalning samt garanterar öppenhet, operativ effektivitet och klarhet med avseende på rättsliga bestämmelser och gemenskapens finansiella åtaganden. |
(44) |
Gemenskapens behörighet på områdena för forskning och teknisk utveckling fastställs i artiklarna 163-167 i fördraget. I dessa bestämmelser anges det bl.a. att gemenskapen skall komplettera den verksamhet som bedrivs i medlemsstaterna för att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapens industri, främja utvecklingen av den internationella konkurrensförmågan och underlätta forskningsinsatserna. |
(45) |
Gemenskapens behörighet på forskningsområdet kompletterar därmed medlemsstaternas behörighet, och gemenskapen bör använda sig av denna kompletterande behörighet främst för åtgärder för ekonomiskt stöd och/eller icke-bindande samordning eller för att stödja eller komplettera de nationella åtgärderna. Den kan aldrig, inte ens indirekt, ta sig uttryck i en harmonisering av de nationella bestämmelserna. |
(46) |
Genomförandet av sjunde ramprogrammet kan leda till tilläggsprogram där endast vissa medlemsstater deltar, till att gemenskapen deltar i program som inletts av flera medlemsstater eller till bildandet av gemensamma företag eller andra arrangemang enligt artiklarna 168, 169 och 171 i fördraget. |
(47) |
Gemenskapen har ingått en rad internationella överenskommelser på forskningsområdet och insatser bör göras för att stärka det internationella forskningssamarbetet i syfte att dra största möjliga nytta av forsknings- och utvecklingsverksamhetens internationalisering, bidra till produktionen av globala kollektiva nyttigheter och ytterligare integrera gemenskapen i den globala forskarvärlden. |
(48) |
Det finns redan en avsevärd mängd vetenskaplig kunskap som på ett drastiskt sätt kan förbättra livet för människorna i utvecklingsländerna; det sjunde ramprogrammet bör i så långt det är möjligt bidra till att millennieutvecklingsmålen uppnås senast 2015. |
(49) |
Att de mindre utvecklade regionerna i EU deltar och att resultaten av forskning och teknisk utveckling får en större spridning är mycket viktigt för den europeiska konkurrenskraften, överbryggandet av den tekniska klyftan och för den sociala sammanhållningen. |
(50) |
Sjunde ramprogrammet bör bidra till att främja tillväxt, hållbar utveckling och miljöskydd och särskilt till att tackla problemet med klimatförändringar och de allt allvarligare extrema väderleksförhållanden som följer därav . |
(51) |
All forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för sjunde ramprogram bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, bl.a. de som ingår i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Yttrandena från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik beaktas och kommer att beaktas. Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning, ärftliga förändringar av människors arvsmassa eller skapande av mänskliga embryon enbart för produktion av stamceller bör inte finansieras inom sjunde ramprogrammet. Forskning om användning av mänskliga stamceller kan komma att finansieras inom sjunde ramprogrammet beroende dels på innehållet i forskningsförslaget, dels på lagstiftningen i den eller de berörda medlemsstaterna. |
(52) |
Inom ramen för sjunde ramprogrammet kommer man med lämpliga åtgärder att aktivt främja kvinnors roll inom vetenskap och forskning i syfte att uppmuntra fler kvinnor att engagera sig i denna miljö, inte minst genom att vidta åtgärder för att skapa en balans mellan arbete och familj, varvid barnomsorg bör säkerställas i enlighet med ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Barcelona. Vidare bör lämpliga forsknings teman väljas för att bidra till att uppnå full jämställdhet på alla områden i samhälls- och arbetslivet. |
(53) |
Ansökningsomgångar enligt sjunde ramprogrammet kan offentliggöras så tidigt som ett år innan beslut om ansökningsomgången antas, under förutsättning att medel finns tillgängliga påföljande år. Oberoende av tidpunkten för offentliggörandet av ansökningsomgången och utan att artikel 115 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7) påverkas bör alla kriterier som tillämpas för tilldelning av stöd (särskilt kriterierna för uteslutning i artiklarna 93 och 94 i den förordningen) anges i ansökningsomgången, där hänvisning till standarder kan ingå. Kriterierna, i den lydelse de hade vid tidpunkten för offentliggörandet av ansökningsomgången, bör vara bindande under hela ansökningsomgången. |
(54) |
Lämpliga åtgärder - som står i proportion till gemenskapens finansiella intressen och medför minsta möjliga byråkrati - bör vidtas för att kontrollera dels hur effektivt det beviljade stödet är, dels hur effektivt medlen används och för att förhindra oegentligheter och bedrägerier, och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (8), (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (9) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (10). |
(55) |
Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av sjunde ramprogrammet, att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och att det samtidigt är rättsligt säkert och tillgängligt för samtliga deltagare. Det är nödvändigt att se till att förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 och kraven på förenkling och bättre lagstiftning efterlevs. De förenklade förfaranden som används för att genomföra sjunde ramprogrammet kommer att bidra till att genomförandebestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr [.../...] av den [...] om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007-2013) (11) (reglerna för deltagande). |
(56) |
Av lämplighetsskäl och i linje med föregående skäl är det viktigt att reglerna för deltagande helt och fullt återspeglar den anda av förenkling som legat till grund för utformandet av detta beslut. Förenkling är grundläggande för att alla berörda parter skall få tillgång till sjunde ramprogrammet. |
(57) |
Organ som beviljar ekonomiskt stöd bör i samarbete inrätta ett gemensamt organ som skall ha till uppgift att informera och ge råd till de sökande. Framför allt bör detta organ fastställa gemensamma standarder för ansökningshandlingarna för liknande stöd, bevaka att ansökningshandlingarna är läsliga och inte alltför omfattande, informera potentiella sökande (särskilt genom seminarier och tillhandahållande av vägledningar) och förvalta en databas där kommissionen registrerar sökande. |
(58) |
Tilldelningsförfarandet bör i princip delas upp i flera steg; det första steget är en snabb bedömning av godtagbara ansökningar. Om det redan på det här stadiet visar sig att en ansökan inte kommer att kunna tillstyrkas, bör den sökande upplysas om detta i enlighet med artikel 116.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002. Varje efterföljande steg i förfarandet måste tydligt skiljas från det tidigare steget, särskilt när det gäller omfattning och innehåll för de underlag som den sökande skall lämna in. Om en sökande skall lämna in en viss handling bör detta endast krävas en gång per förfarande. När informationen har samlats in bör den lagras i en databas i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 109a i den förordningen. Syftet är att snabbt kunna avsluta förfarandet. Utan hinder av principerna i artikel 109.1 i den förordningen bör utanordnaren genom hela förfarandet se till att de krav som ställs på sökanden i form av publikationer, dokumentation och andra obligatoriska underlag inte är oproportionerligt stora i förhållande till stödets storlek. |
(59) |
De funktioner och uppgifter som kommissionen föreslagit för de nya genomförandeorganen vad gäller administrationen och förvaltningen av rörlighet och de särskilda stödåtgärderna för små och medelstora företag är tydligt definierade i reglerna för deltagande. |
(60) |
I denna rättsakt fastställs, för hela den tid programmet pågår, en budgetram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 under budgetförfarandet. |
(61) |
Eftersom målet för de åtgärder som i enlighet med artikel 163 i fördraget skall vidtas för att bidra till inrättandet av ett kunskapssamhälle och en kunskapsbaserad ekonomi i Europa inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå genom ett förstärkt partnerskap med de europeiska regionerna , kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål, |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Inrättande av ramprogrammet
Ett ramprogram för gemenskapens verksamhet på området för forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstration, nedan kallat ”sjunde ramprogrammet”, upprättas härmed för perioden 1 januari 2007-31 december 2013.
Artikel 2
Mål och verksamhet
(1) Stöd från sjunde ramprogrammet skall utgå för de verksamheter som anges i punkterna 2-5. Målen och de allmänna riktlinjerna för dessa verksamheter beskrivs i bilaga I.
(2) Samarbete: Stöd ges till alla typer av forskningsåtgärder som genomförs inom ramen för gränsöverskridande samarbete på följande temaområden:
(a) |
Hälsa. |
(b) |
Livsmedel, jordbruk och bioteknik. |
(c) |
Fiske och hållbart utnyttjande av världshaven. |
(d) |
Informations- och kommunikationsteknik. |
(e) |
Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik. |
(f) |
Energi. |
(g) |
Miljö (inbegripet klimatförändringar). |
(h) |
Transport (inbegripet flygteknik). |
(i) |
Samhällsvetenskap och humaniora. |
(j) |
Säkerhetsforskning. |
(k) |
Rymdforskning. |
(3) Idéer: Stöd ges till forskardriven forskning som utförs inom alla områden av enskilda forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå.
(4) Människor: Den mänskliga potentialen för forskning , teknisk utveckling och entreprenörskap i Europa skall stärkas kvantitativt och kvalitativt och stöd skall ges till ökad rörlighet för forskare i Europa .
(5) Kapacitet: Stöd till de huvudaspekter som rör kapaciteten hos europeisk forskning och innovation som t.ex. forskningsinfrastruktur; regionala forskningsdrivna kluster; utveckling av hela forskningspotentialen i gemenskapens konvergensregioner och yttersta randområden; forskning till förmån för små och medelstora företag; frågor i samband med vetenskapen i samhället; övergripande internationellt samarbete.
(6) Stöd från sjunde ramprogrammet skall även utgå för de icke-nukleära direkta vetenskapliga och tekniska åtgärder som genomförs av Gemensamma forskningscentret (GFC) enligt definitionen i bilaga I.
Artikel 3
Särskilda program
Sjunde ramprogrammet skall genomföras med hjälp av särskilda program. I dessa program skall det fastställas exakta mål samt närmare villkor för genomförandet i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 .
Artikel 4
Högsta totalbelopp och andelar av anslaget för varje program
1. Det vägledande högsta totalbeloppet för gemenskapens finansiella deltagande i sjunde ramprogrammet skall uppgå till 50 524 000 000 EUR för sjuårsperioden från och med den 1 januari 2007 . Detta belopp skall fördelas på de verksamheter och åtgärder som avses i artikel 2.2-2.6 enligt följande (miljoner euro):
Samarbete |
32 492 |
Idéer |
7 560 |
Människor |
4 777 |
Kapacitet |
3 944 |
Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder |
1 751 |
2. Den preliminära fördelningen mellan temaområdena för varje verksamhet som avses i punkt 1 fastställs i bilaga II.
3. Reglerna för gemenskapens finansiella deltagande i det sjunde ramprogrammet fastställs i bilaga III.
4. Dessa belopp skall justeras när budgetramen ses över i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.
5. Kommissionen skall i förväg informera budgetmyndigheten om den avser att avvika från den fördelning av utgifter som anges i anmärkningarna och i bilagan till Europeiska unionens årliga allmänna budget.
Artikel 5
Skydd av gemenskapernas finansiella intressen
För de gemenskapsåtgärder som finansieras inom ramen för detta beslut skall förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 gälla vid varje överträdelse av gemenskapslagstiftningen, även av kontraktsskyldigheter som fastställts på grundval av programmet, på grund av en ekonomisk aktörs handling eller underlåtenhet, som har lett till eller skulle leda till skada för Europeiska unionens allmänna budget eller för de budgetar som förvaltas av dem, till följd av en omotiverad utgift.
Artikel 6
Etiska principer
1. All forskningsverksamhet som genomförs inom sjunde ramprogrammet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer
2. Följande forskningsområden får inte finansieras inom det sjunde ramprogrammet:
— |
Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktiva ändamål. |
— |
Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors arvsmassa och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga. |
— |
Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon enbart för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, bland annat med hjälp av kärnöverföring. |
3. Forskning om användning av mänskliga stamceller, både adulta och embryonala, får finansieras beroende dels på innehållet i forskningsförslaget, dels på lagstiftningen i den eller de berörda medlemsstaterna.
Alla sådana ansökningar om finansiering skall innehålla uppgifter om de åtgärder för licensiering och kontroll som skall vidtas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaten.
Institutioner, organisationer och forskare som har tillstånd att forska på mänskliga embryonala stamcellslinjer skall underkastas sträng licensiering och kontroll i enlighet med lagstiftningen i den eller de berörda medlemsstaterna.
4. En omprövning av de forskningsområden som avses ovan skall göras under den andra fasen av programmet mot bakgrund av de vetenskapliga framstegen.
Artikel 7
Övervakning, utvärdering, bedömning och översyn
1. Kommissionen skall, biträdd av externa experter, kontinuerligt och systematiskt se över detta ramprogram och de särskilda programmen och minst två gånger under programmet göra en preliminär utvärdering , en 2009 och en 2011, baserad på empiriska metoder. Vid behov skall kommissionen föreslå ändringar av målen och forskningsverksamheten för att förbättra deras effektivitet och verkan samt för att beakta nya forskningsområden. Nya finansieringsinstrument och reglerna för deltagande skall också utvärderas när det gäller förenkling och flexibilitet. Resultaten av utvärderingen, inklusive slutsatserna av nya åtgärders och strukturers effektivitet, särskilt det europeiska forskningsrådets och de gemensamma teknikinitiativens, men även resultaten av förenklingsförfarandena, skall presenteras för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.
Innan sjunde ramprogrammet inleds skall det fastställas vilka uppgifter som krävs för en grundlig utvärderingsrapport om konsekvenserna, med syfte att garantera att följdriktiga datametoder används för att sammanställa informationen. Kommissionen skall även sammanställa uppgifter som visar hur stöd enligt det sjunde ramprogrammet har fördelats inom EU.
2. Två år efter det att det sjunde ramprogrammet har avslutats skall kommissionen låta oberoende experter göra en extern utvärdering av dess motivering, genomförande och resultat.
Kommissionen skall överlämna resultatet av denna utvärdering, tillsammans med sina egna kommentarer, till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.
Utfärdat i ... den ...
På Europaparlamentets vägnar
Ordförande
På rådets vägnar
Ordförande
(1) EUT C 65, 17.3.2006, s. 9 .
(2) EUT C 115, 16.5.2006, s.20 .
(3) Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 juni 2006.
(4) EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 259.
(5) EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.
(6) I enlighet med kommissionens meddelande av den 10 februari 2004 (KOM(2004)0101) och av den 14 juli 2004(KOM(2004)0487) om budgetplanen 2007-2013.
(7) EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.
(8) EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.
(9) EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.
(10) EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.
(11) EUT L ....
BILAGA I
VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL, HUVUDLINJER FÖR TEMAN OCH VERKSAMHETER
För att bidra till inrättandet av ett kunskapsbaserat samhälle skall sjunde ramprogrammet genomföras i linje med de allmänna målen i artikel 163 i fördraget och grundas på det europeiska området för forskningsverksamhet. Det skall stärka spetskompetensen inom vetenskaplig och teknisk forskning med hjälp av de fyra programmen samarbete, idéer, människor och kapacitet.
Följande strategiska linjer kommer att stödjas av programmet: det europeiska området för forskningsverksamhet, engagemang från små och medelstora företags sida, investeringar från den privata sektorn, policybaserad forskning, överensstämmelse med nationella strategier, insatser för att locka till sig och behålla forskare inom EU samt tekniköverföring.
Europa måste sträva efter excellens i forskning för att bli en huvudaktör inom spetsforskning, teknisk utveckling och demonstration.
I SAMARBETE
I denna del av sjunde ramprogrammet ges stöd till gränsöverskridande samarbete oavsett omfattning i och utanför EU inom ett antal olika Temaområden. Dessa motsvarar huvudområden för utvecklingen av kunskap och teknik där högkvalitativ forskning måste stödjas och stärkas för att Europas sociala, ekonomiska, miljömässiga och industriella utmaningar och forskningsområden som tidigare har negligerats, särskilt de medicinska behoven i utvecklingsländer, skall kunna hanteras.
Det övergripande målet är att bidra till en hållbar utveckling.
Följande elva teman omfattas av EU-åtgärder:
(1) |
Hälsa. |
(2) |
Livsmedel, jordbruk och bioteknik. |
(3) |
Fiske och hållbart utnyttjande av världshaven. |
(4) |
Informations- och kommunikationsteknik. |
(5) |
Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik. |
(6) |
Energi. |
(7) |
Miljö (inbegripet klimatförändringar). |
(8) |
Transport (inbegripet flygteknik). |
(9) |
Samhällsvetenskap och humaniora. |
(10) |
Säkerhetsforskning. |
(11) |
Rymdforskning . |
Dessa teman är brett definierade på en relativt hög nivå så att de kan anpassas till ändrade behov och möjligheter som kan uppkomma under sjunde ramprogrammets löptid. För vart och ett av dem har ett antal verksamheter fastställts som anger huvudlinjerna för gemenskapsstödet. Dessa har fastställts på grundval av hur de bidrar till att uppnå EU:s mål, även med avseende på övergången till ett kunskapssamhälle, relevant potential för europeisk forskning och vilket mervärde stödet på EU-nivå till dessa områden medför.
Effektiv samordning mellan temaområdena och de ämnesövergripande vetenskapliga områdena uppmärksammas särskilt. En gemensam ansökningsomgång kommer således att anordnas, med särskild vikt lagd vid de tvärvetenskapliga aspekterna, för de temaprioriteringar som klart och tydligt innebär samverkan mellan olika vetenskaper, såsom samhällsvetenskap och naturvetenskap. Ansökningsomgångar kommer därför att inbegripa kriterier för att bedöma hur hög den tvärvetenskapliga nivån är.
Medverkan av små och medelstora företag - särskilt kunskapsbaserade små och medelstora företag - skall garanteras genom praktiska stödåtgärder samt kvantitativ och kvalitativ övervakning av de resultat som uppnås.
Tvärvetenskaplig verksamhet uppmuntras genom temaöverskridande angreppsätt för ämnen inom forskning och teknik som är relevanta för mer än ett tema.
När det gäller områden av framför allt industriell betydelse har ämnena fastställts på grundval av bl.a. det arbete som utförts inom olika europeiska teknikplattformar som inrättats i sådana sammanhang där Europas konkurrenskraft, ekonomiska tillväxt och välfärd beror av betydande framsteg inom forskning och teknik på medellång till lång sikt.
De elva temaområdena omfattar också sådan forskning som krävs för att underbygga utformningen, genomförandet och utvärderingen av EU:s politik, liksom även standardförberedande forskning och forskning som bedrivs samtidigt med standardiseringsarbete samt oberoende expertis som kan bidra till att förbättra samverkan och konkurrenskraft genom en förbättring av kvaliteten på standarder och genomförandet av dem.
Inom varje tema finns, utöver dessa verksamheter, möjlighet att på ett öppet och flexibelt sätt inrikta sig på följande två typer av möjligheter och behov:
— |
Framtida och framväxande teknik : Det finns behov av att uppmuntra forskning för att kartlägga eller ytterligare utforska nya vetenskapliga och tekniska möjligheter inom ett visst område och/eller i kombination med andra relevanta ämnesområden och discipliner genom särskilt stöd för spontana förslag till forskningsprojekt , inbegripet gemensamma ansökningsomgångar; det finns också behov av att främja nya idéer och radikalt nya användningssätt och att utforska nya alternativ i form av färdplaner , i synnerhet när sådana möjligheter är förknippade med utsikter till stora genombrott ; lämplig samordning med verksamheten inom programmet ”Idéer” kommer att vara nödvändig för att undvika överlappning och tillåta optimal användning av anslagen . |
— |
Oförutsedda behov inom potikområden: För att reagera på ett flexibelt sätt på nya behov inom politikområden som uppkommer under sjunde ramprogrammets gång, t.ex. utveckling eller händelser som inte kunnat förutses och som kräver snabba reaktioner som t.ex. nya epidemier, nya problem avseende livsmedelssäkerhet eller agerande i samband med naturkatastrofer. |
För att förbättra spridningen och användningen av resultaten av forskningen i EU skall spridningen av kunskap och överföringen av resultat, även till beslutsfattare, stödjas på alla temaområden, bl.a. genom finansiering av nätverksinitiativ, seminarier och evenemang, stöd från externa experter samt genom informationstjänster och elektroniska tjänster, framför allt Cordis. Åtgärder till stöd för innovationer genomförs inom ramen för ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Stöd ges även för initiativ till dialoger om vetenskapliga frågor och forskningsresultat med allmänheten utanför forskarvärlden och på området vetenskaplig kommunikation och utbildning. Etiska principer , jämställdhetsaspekter och deltagande av forskare i början av sin yrkesbana kommer att beaktas.
Gemenskapen kommer att stödja tekniköverföring och bidra till att överbrygga klyftan mellan forskning och kommersialisering genom att anslå medel till Europeiska investeringsfonden för förvaltning av en tekniköverföringsfacilitet. I enlighet med villkor som specifieras i de särskilda programmen och i reglerna för deltagande, kommer detta instrument att finansiera tekniköverföring från universitet, forsknings center eller andra rättsliga enheter som är verksamma på området för tekniköverföring.
Eftersom så många olika verksamheter finansieras genom sjunde ramprogrammet måste verksamheterna verkligen integreras och samordnas. För att undvika fragmentering och överlappning av kompetensområden bör samarbetet i den långsiktiga forskningsagendan öka mellan nationella och europeiska forskningsprogram och mellan ekonomiska aktörer.
Små och medelstora företag, särskilt kunskapsintensiva små och medelstora företag, kommer att ges särskild uppmärksamhet för att garantera deras deltagande i gränsöverskridande samarbete. Konkreta åtgärder, inklusive särskilda ansökningsomgångar för små och medelstora företag, ”nationella forskarpris” och stödåtgärder för att underlätta små och medelstora företags deltagande, kommer därför att vidtas under hela programmet ”Samarbete”. Målet kommer att vara att åtminstone 15 procent av budgeten för programmet ”Samarbete” går till de små och medelstora företagen. För att uppfylla detta mål skall de små och medelstora företagens deltagande underlättas genom strategiska projekt eller kluster i samband med projekt inom prioriterade teman eller europeiska teknikplattformar.
Inom alla dessa teman ges stöd för gränsöverskridande samarbete genom följande:
— |
Europeiska teknikplattformar. |
— |
Forskningssamverkan. |
— |
Gemensamma teknikinitiativ. |
— |
Samordning av forskningsprogram. |
— |
Internationellt samarbete. |
För att konkurrenskraften hos europeisk forskning skall kunna öka måste potentialen i hela det europeiska området för forskningsverksamhet frigöras. Projekt med syfte att tillhandahålla vetenskaplig excellens och samtidigt utveckla ett verkligt europeiskt område för forskningsverksamhet genom att bilda konsortier på bred basis kommer därför att skapa förutsättningar för ett optimalt användande av mänskliga och ekonomiska resurser.
Europeiska teknikplattformar
Europeiska teknikplattformar är mekanismer som för samman samtliga intresserade aktörer i syfte att utarbeta deras respektive strategiska forskningsagendor och följa upp dessa med en konkret fördelning av uppgifter dem emellan.
Europeiska teknikplattformar kommer att underlätta deltagande av enskilda företag (särskilt små och medelstora företag) eller grupper av företag i forskningsprojekt som berör deras speciella kompetensområden.
För att till fullo utnyttja deras potentiella konkurrenskraft skall regionala forskningsdrivna kluster kunna delta i europeiska teknikplattformar.
Finansiella institutioner bör uppmuntras att mobilisera kapital för att underlätta lån till projekt som förverkligar strategiska forskningsagendor genom att använda alla finansieringsalternativ, inklusive finansieringsinstrumentet för riskdelning, ett instrument inom sjunde ramprogrammet.
Europeiska teknikplattformar bör använda sig av de omfattande erfarenheter som kluster inom Eureka har gjort, vilka framgångsrikt bidragit till tillväxten av de strategiska forskningsområdena i Europa.
Forskningssamverkan
Forskningssamverkan utgör merparten av och kärnan i EU:s forskningsfinansiering. Syftet är att, inom de områden som har störst betydelse för kunskapsutvecklingen, upprätta forskningsprojekt och forskningsnätverk av högsta kvalitet som skall kunna locka forskare och investeringar från Europa och resten av världen.
För att stödja utvecklingen av det europeiska området för forskningsverksamheter bör de existerande institutionerna och universiteten, i deras egenskap av starka forskningsmiljöer inom vetenskaplig och teknisk forskning, stödjas så att de utvecklar och höjer sin excellens, genom att öka antalet kontaktpunkter och den allmänna samordningen med annan forskning och innovation som bedrivs på nationell och regional nivå. Detta uppnås genom ett nytt nätverkssamarbete och nya integrationsuppgifter i expertnätverkens ansvarsområde.
Detta mål kommer att åstadkommas genom stöd till forskningssamverkan med hjälp av en rad olika finansieringsmetoder . Det allra största antalet projekt kommer att vara samarbetsprojekt och expertnätverk samt stöd- och samordningsåtgärder (se bilaga III). Samarbetsprojekt bör omfatta forsknings- och demonstrationsverksamhet som för resultat närmare marknaden och kopplar ihop denna åtgärd med instrument inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.
Gemensamma teknikinitiativ
I ett begränsat antal fall finns det på grund av FoTU-målets omfattning och storleken på de resurser som det handlar om skäl att upprätta långsiktiga offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ. Dessa nya instrument skall grunda sig på de verksamheter som utvecklats av europeiska teknikplattformar och kommissionen måste garantera en smidig övergång från de strategiska forskningsagendorna. Tydligt definierade kriterier och riktlinjer måste fastställas för urvalet av gemensamma teknikinitiativ. Eftersom de genomförs med stöd av artikel 171 i fördraget måste sådana gemensamma initiativ kombinera offentlig och privat finansiering. Europeiska investeringsbanken (EIB) måste mobilisera kapital för att underlätta lån genom finansieringsinstrumentet för riskdelning. Finansieringsinstrumentet för riskdelning, som genomförs gemensamt av EIB och kommissionen, måste förvaltas av en behörig gemensam kommitté och organiseras som ett av sjunde ramprogrammets instrument. Den måste sammanställa en rapport som innehåller rekommendationer för fördelningen av budgeten bland prioriteringarna för forskning och teknisk utveckling i de gemensamma teknikinitiativen i överensstämmelse med prioriteringarna från Europeiska rådets möte i Barcelona. Dessa åtgärder skall också samordnas med Europeiska investeringsfonden för att ge de små och medelstora företagen finansiella resurser .
Möjliga gemensamma teknikinitiativ kartläggs på grundval av en öppen utvärderingsprocess bl.a. med följande kriterier:
— |
Om det finns ett reellt behov i samhället och ett engagemang från industrin. |
— |
Vilket mervärde åtgärden har på EU-nivå, mätt i excellens och synergieffekter som uppnåtts genom gränsöverskridande samarbete . |
— |
Vilken relevans insatsen har för samhället. |
— |
Om befintliga instruments förmåga att uppnå målet är bristfällig. |
— |
Hur omfattande effekterna är på industriell konkurrenskraft och tillväxt. |
— |
Vilken kapacitet insatsen har för att uppmuntra entreprenörskap. |
— |
Hur omfattande och tydligt det mål och de resultat som eftersträvas är definierade . |
— |
Om det finns en utbildningsplan för de berörda forskarna. |
— |
Hur starkt industrins engagemang är i fråga om finansiering och resurser. |
— |
Vilken betydelse insatsen har för allmänna politiska mål. |
— |
Vilken kapacitet som finns att i nuläget och i framtiden locka ytterligare nationellt stöd och uppbåda medel från industrin. |
De gemensamma teknikinitiativens karaktär skall klart definieras, särskilt med hänsyn till frågor som rör:
— |
Finansiella åtaganden. |
— |
Varaktigheten av deltagarnas åtagande. |
— |
Bestämmelser för hur avtalet får ingås och avslutas. |
— |
Immateriella rättigheter. |
Med tanke på de gemensamma teknikinitiativens stora omfattning och särskilda komplexitet görs betydande ansträngningar för att garantera initiativens öppenhet i linje med principerna om excellens. Särskilt uppmärksammas den övergripande samstämmigheten och samordningen mellan gemensamma teknikinitiativ och nationella program och projekt inom samma områden. Genomförandet av dessa bör omfatta särskilda färdplaner som syftar till att inkludera små och medelstora företag och tekniköverföring, samt program för utbildning av deltagande forskare. Medlemsstaterna och kommissionen skall tillsammans sträva efter att skapa samstämmiga samordningsåtgärder och tillhandahålla det finansiella stödet för deras genomförande.
Samordning av forskningsprogram som inte finansieras av gemenskapen
För åtgärder inom detta område används framför allt två verktyg - ERA-NET och gemenskapens deltagande i gemensamt genomförda nationella forskningsprogram (artikel 169 i fördraget). Åtgärderna kan omfatta ämnen som inte är direkt förknippade till de elva temana under förutsättning att de ger tillräckligt mervärde för EU. Åtgärderna används också för att förbättra komplementariteten och öka samverkansvinsterna mellan sjunde ramprogrammet och verksamhet som genomförs inom ramen för mellanstatliga strukturer som t.ex. Eureka och COST (1).
Med ERA-NET utvecklas och stärks samordningen av nationell och regional forskningsverksamhet genom följande:
— |
En ram för aktörer som genomför offentliga forskningsprogram tillhandahålls i syfte att förbättra samordningen av deras verksamheter. Detta inbegriper stöd för nya ERA-NET liksom för breddning och fördjupning av tillämpningsområdet för befintliga ERA-NET, t.ex. genom att deras partnerskap utvidgas och genom att deras program öppnas från båda sidor. |
— |
Ytterligare finansiellt stöd från gemenskapen ges till de deltagare som upprättar en gemensam fond för gemensamma ansökningsomgångar för sina respektive nationella och regionala program (”ERA-NET PLUS”). |
— |
Den framgångsrika ERA-STAR-modellen för samarbete mellan europeiska regioner och små och medelstora medlemsstater tillämpas på ett begränsat antal områden när det gäller att driva långsiktiga program såsom Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES). |
Gemenskapens deltagande i nationella forskningsprogram som genomförs gemensamt på grundval av artikel 169 i fördraget är särskilt relevant för europeiskt samarbete i stor skala ”med variabel geometri” mellan medlemsstater med gemensamma behov och/eller intressen. Sådana artikel 169-initiativ tas på områden som kartläggs i nära samarbete med medlemsstaterna, inbegripet eventuellt samarbete med mellanstatliga program såsom Eureka , på grundval av följande kriterier:
— |
Relevans för EU:s mål. |
— |
En klar definition av det mål som eftersträvas och dess relevans för det sjunde ramprogrammets mål. |
— |
En befintlig grund (nationella forskningsprogram som redan finns eller planeras). |
— |
Mervärdet för Europa. |
— |
Socialt och miljömässigt mervärde. |
— |
En kritisk massa med avseende på berörda programs storlek och antal och hur väl de verksamheter som omfattas överensstämmer. |
— |
Huruvida artikel 169 i fördraget är det lämpligaste medlet för att uppnå målen. |
Internationellt samarbete
Åtgärderna för internationellt samarbete skall ha ett klart definierat mervärde för Europa. I denna del av sjunde ramprogrammet kommer åtgärderna att vara följande:
— |
Ökat deltagandet av forskare och forskningsinstitutioner från tredjeländer inom temaområdena, med vederbörliga restriktioner på temaområdet säkerhetsforskning i samband med sekretessbelagda frågor, och en ordentlig ansträngning för att uppmuntra dem att utnyttja detta tillfälle. |
— |
Särskilda samarbetsåtgärder inom varje temaområde avsedda för tredjeländer när man har ett gemensamt intresse av att samarbeta kring särskilda ämnen. Dessa åtgärder är nära förknippade med de bilaterala samarbetsavtalen eller multilaterala dialogerna mellan EU och dessa länder eller grupper av länder. Som sådana kommer åtgärderna att fungera som prioriterade verktyg för genomförandet av samarbetet mellan EU och dessa länder. Dessa åtgärder omfattar inte bara områden av ömsesidigt intresse utan också följande: åtgärder med syfte att stärka forskningskapaciteten i kandidatländer och i grannländer samt samverkan inriktad på utvecklingsländer och tillväxtländer, med fokus på deras särskilda behov på områden som t.ex. hälsa, med särskild tonvikt på sällsynta och försummade sjukdomar, jordbruk, fiske och miljö, genomförd under finansiella villkor som är anpassade till deras förmåga. |
Denna del av sjunde ramprogrammet omfattar det internationella samarbetet på varje temaområde och mellan teman. Genomförandet av det samordnas med det internationella samarbetet inom människor och kapacitetprogrammen.
En övergripande strategi för internationellt samarbete inom sjunde ramprogrammet skall utarbetas där mål, europeiska intressen och särskilda samarbetsområden med varje grupp av länder fastställs. Strategin skall ange de områden där tredjeländers deltagande skall vara begränsat, t.ex. i säkerhetsforskningen.
TEMAN
1. Hälsa
Syfte
Att förbättra de europeiska medborgarnas hälsa, öka konkurrenskraften och den innovativa kapaciteten hos europeisk hälsorelaterad industri och affärsverksamhet, samt ta itu med globala hälsofrågor, däribland framväxande epidemier och försummade sjukdomar. Forskningen skall syfta till att bättre förebygga sjukdomar och utveckla verkningsfulla behandlingsmetoder och läkemedel samtidigt som en rättvis tillgång till resultaten av den offentligt finansierade forskningen garanteras. Betoningen ligger på överbryggande forskning (att omsätta grundforskningsresultat i kliniska tillämpningar), utveckling och validering av nya terapier, hälsofrämjande och förebyggande metoder, diagnosverktyg och diagnosteknik och de senaste forskningsbaserade hjälpmedlen samt system för hållbar och effektiv hälsovård.
Bakgrund
Kartläggningen av människans arvsmassa och de senaste framstegen inom den postgenomiska forskningen har revolutionerat forskningen om människans hälsa och sjukdomar. För att integrera de stora datamängderna, förstå de underliggande biologiska processerna och utveckla nyckelteknik för hälsorelaterad bioindustri krävs kritiska massor av olika typer av expertkunskap och resurser som inte finns på nationell nivå. De stora framsteg inom den överbryggande hälsoforskningen, som krävs för att den biomedicinska forskningen skall kunna ge praktiska resultat, förutsätter också tvärvetenskapliga och alleuropeiska metoder där olika berörda parter ingår. Med hjälp av sådana metoder kan Europa bidra på ett mer effektivt sätt till internationella insatser i kampen mot sjukdomar av betydelse på global nivå.
För klinisk forskning om många sjukdomar (t.ex. cancer, hjärt- och kärlsjukdomar , autoimmuna och smittsamma sjukdomar, allergier, epilepsi, trauma, reumatiska, respiratoriska , mentala och neurologiska sjukdomar, framför allt de som är förknippade med åldrandet som t.ex. osteoporos , Alzheimers sjukdom och Parkinsons sjukdom) krävs internationella multicenterprövningar för att ett tillräckligt antal patienter skall kunna undersökas på kort tid. För epidemiologisk forskning krävs många olika grupper och internationella nätverk för att betydande slutsatser skall kunna dras. Utvecklingen av nya tekniska metoder för biologiska läkemedel och celler, och ny diagnostik och behandling för sällsynta störningar kräver också metoder där många länder är inblandade för att antalet patienter i varje studie skall kunna höjas. Hälsopolitiskt driven forskning på europeisk nivå gör det också möjligt att jämföra modeller, system, data och patientmaterial som finns i nationella databaser och biobanker.
En stark EU-baserad biomedicinsk forskning bidrar till att stärka konkurrenskraften för den medicinska biotekniken, medicintekniken och läkemedelsindustrin i Europa. Genom ett samarbete mellan EU och utvecklingsländer kommer dessa att kunna öka sin forskningskapacitet. EU måste också spela en aktiv roll för att skapa en miljö som gynnar innovation inom den offentliga sektorn och läkemedelssektorn som är inriktad på folkhälsobehov , i synnerhet för att maximera framgångarna inom den kliniska forskningen. Genomförandet av MICE-projektet (studier om läkemedel för Europas barn) skall därför främjas. Ökad EU-baserad forskning om jonterapi (protoner och koljoner) kommer att skapa och ytterligare förbättra redan framgångsrika metoder för cancerbehandling och stärka konkurrenskraften inom växtgenteknik, konstruktionsindustrin (acceleratorteknik) och medicinteknikindustrin. Även på detta område bör den kliniska forskningens resultat maximeras. Europeisk forskning och innovation inom alternativa teststrategier, i synnerhet metoder som inte omfattar djurförsök, ger EU en världsledande roll när det handlar om att bemöta allmänhetens och berörda parters oro inför den kontinuerliga användningen av djur i biomedicinsk forskning och kan även skapa en marknad för olika sektorer inom näringslivet.
Forskningsbaserade små och medelstora företag är de huvudsakliga ekonomiska drivkrafterna för den industri som sysslar med medicinsk bioteknik och medicinteknik. Även om det nu finns fler bioteknikföretag i Europa än i USA är de flesta av dem små och inte lika mogna som sina konkurrenter. Offentliga och privata forskningsinsatser på EU-nivå underlättar utvecklingen av dem. EU-forskningen bidrar också till utvecklingen av nya normer och standarder för skapandet av lämpliga regler och bestämmelser för ny medicinteknik (t.ex. regenerativ medicin).
De verksamheter som omfattas beskrivs nedan och omfattar bl.a. forskning som är avgörande för de politiska kraven. Två frågor av strategisk betydelse, barns hälsa och den åldrande befolkningens hälsa, ingår i alla verksamheter och temaområden. För övrigt prioriteras hälsoforskningen kring a) nuvarande och framtida planerade sjukdomskostnader i ett europeiskt och globalt sammanhang och b) vetenskaplig kvalitet. Forskningsagendor som fastställts inom europeiska teknikplattformar, t.ex. de som gäller innovativa läkemedel och nanomedicin , får stöd där så är lämpligt. Som komplement till dessa och för att reagera på nya strategiska behov kan ytterligare åtgärder stödjas, t.ex. i fråga om hälsopolitiska frågor, åldrande och hälsa och säkerhet i arbetet.
Verksamheter
— |
Bioteknik, generiska verktyg och teknik för människors hälsa
|
— |
Omsättning av forskningsresultat till gagn för människors hälsa
|
— |
Optimering av hälsovården för Europas medborgare
|
2. Livsmedel, jordbruk och bioteknik
Syfte
Att skapa en europeisk kunskapsbaserad bioekonomi (2) där vetenskap, industri och berörda parter på andra områden sammanförs för att stödja gemenskapspolitiken och utnyttja nya och framväxande forskningsmöjligheter för att ta itu med sociala, miljömässiga och ekonomiska utmaningar - den växande efterfrågan på säkrare och hälsosammare livsmedel av högre kvalitet och på hållbar användning, teknik och produktion av förnybara bioresurser; den ökande risken för epizoiska och zoonotiska sjukdomar och livsmedelsrelaterade störningar; hoten mot en hållbar och säker fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och avelsproduktion, inbegripet de som uppstår till följd av framför allt klimatförändring; den växande efterfrågan på livsmedel av hög kvalitet som producerats med hänsyn till djurskydd, kustområden och landsbygd samt metoder för att uppfylla konsumenternas särskilda behov. Syftet med forskningen kommer att vara att integrera de olika typerna av vetenskaplig unskap för att utveckla balanserade, hållbara och socialt accepterade lösningar och strategier. Medborgarnas medvetenhet kommer att eftersträvas i syfte att förbättra deras möjligheter att göra välgrundade val.
Bakgrund
Innovationer och kunskapsutveckling avseende hållbar förvaltning, teknik produktion och användning av biologiska resurser (mikroorganismer, växter och djur) kommer att skapa en grund för nya, hållbara, miljöeffektiva och konkurrenskraftiga produkter för industri vars verksamhet är baserad på eller förknippad med jordbruk, fiske, livsmedel, hälsa eller skog. Detta kommer, i linje med den europeiska strategin om biovetenskap och bioteknik (3),, att bidra till framväxten av nya verksamheter och ökad konkurrenskraft för europeiska jordbruks-, bioteknik- , sådd- och livsmedelsföretag, i synnerhet för högteknologiska små och medelstora företag, och samtidigt förbättra den sociala välfärden och välbefinnandet. Att små och medelstora företag deltar i stor utsträckning i forskningsarbetet är mycket önskvärt. Forskning om näringsfysiologi för en sund livsstil, livsmedelssäkerhet och säkerhet i livsmedelskedjan, kostrelaterade sjukdomar, kostval och kostens och näringens inverkan på hälsan bidrar till att bekämpa kostrelaterade sjukdomar (t.ex. fetma och allergier) och infektionssjukdomar (t.ex. transmissibel spongiform encefalopati och fågelinfluensa). Denna forskning bidrar samtidigt på ett avgörande sätt till genomförandet av befintliga och utformningen av framtida strategier och bestämmelser på områdena folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och konsumentskydd.
Den europeiska industrins mångfald på dessa områden är en av dess starka sidor och en möjlighet men leder till ett uppsplittrat förhållningssätt till likartade problem. Det är bättre att gripa sig an dessa problem genom ökat samarbete och utbyte av sakkunskap, t.ex. om nya metoder, processer och standarder som bygger på en ändrad gemenskapslagstiftning.
Flera europeiska teknikplattformar bidrar genom att slå fast gemensamma forskningsprioriteringar på områden som t.ex. växtgenomik och bioteknik, skogsbruk och skogsbaserad industri, djurhälsa på global nivå, husdjursavel, livsmedel och industriell bioteknik. Forskningen på detta område skall också skapa den kunskapsbas som krävs för stöd på följande områden (4): den gemensamma jordbrukspolitiken; jordbruksoch handelsfrågor; bestämmelser om livsmedelssäkerhet; djurhälsa, bekämpning av djursjukdomar och djurskyddskrav i gemenskapen; reformen av den gemensamma fiskeripolitiken som syftar till att få till stånd en hållbar utveckling inom fiske och vattenbruk , säkerhet i fråga om fisk- och skaldjursprodukter samt återhämtning av miljön . En flexibel mekanism för att reagera på behov av nya strategier är också förutsedd, i synnerhet med avseende på nya sociala eller ekonomiska trender.
Verksamheter
— |
Hållbar produktion och förvaltning av biologiska resurser från land-, skogs- och vattenmiljöer: Att möjliggöra forskning om teknik på t.ex. områdena genomik, proteomik, metabolomik, rationell omvänd genomik, systembiologi , bioinformatik och konvergerande teknik för mikroorganismer (särskilt studier av metagenomik) , växter och djur, inbegripet genomteknisk bearbetning , bevarande och hållbar användning av deras biologiska mångfald; jordens bördighet , bättre grödor , växtförädling, växtskydd, tekniska alternativ till slumpmässig transgenes bland växter och bättre produktionssystem i all deras mångfald , inbegripet ekologiskt jordbruk, rationellt och naturvårdande jordbruk , program för kvalitetsproduktion och effekter av GMO; utvärdering och marknadsföring av innovationer på växtområdet (varieteter och utsäde) hållbart, konkurrenskraftigt och multifunktionellt jordbruk och skogsbruk; integrerad landsbygdsutveckling , inklusive det civila samhällets deltagande i planering och beslutsprocesser ; rationell vattenanvändning, djurhälsa och djurskydd, djuravel och animalieproduktion; inbegripet forskning om vacciner och diagnostik, alternativa teststrategier och metoder som inte innefattar djur, växtskydd; hållbart och konkurrenskraftigt fiske och vattenbruk; infektionssjukdomar hos djur, inbegripet epidemiologiska studier, zoonoser och sjukdomar med koppling till djurfoder ; bortskaffande av animaliskt avfall på ett säkert sätt; bevarande, förvaltning och utnyttjande av de levande akvatiska resurserna, utveckling av de verktyg som politiska beslutsfattare och andra aktörer inom jordbruk och landsbygdsutveckling behöver (metoder för landskaps- och markförvaltning osv.). |
— |
”Från gaffel till bord, från hav till tallrik ” - livsmedel, däribland fisk och skaldjur, hälsa och välbefinnande: Aspekter av livsmedel och foder som rör konsumenter, samhälle , kultur , industri och hälsa, inbegripet beteendevetenskap och kognitiv vetenskap; näringslära, kostrelaterade sjukdomar och störningar, inbegripet fetma och allergier, hälsovinster genom vissa livsmedel och viss kosthållning , teknik för framställning av innovativa livsmedel och foder (inbegripet förpackning); bättre kvalitet och högre säkerhet när det gäller livsmedel, drycker och foder, både i kemiskt och biologiskt avseende; kontinuitet , hållbarhet , riskbedömning och kontroll av livsmedelskedjan; hur livsmedels- och foderkedjan påverkar och påverkas av miljön till lands och till havs ; hur foderkedjan påverkas av och motstår klimatförändringar ; begreppet hela livsmedelskedjan (inklusive fisk och skaldjur); utveckling av nya metoder för spårbarhet (för både genmodifierade och icke-genmodifierade organismer); konsekvenserna av djurfoder och djurmedicin för människors hälsa. |
— |
Biovetenskap, bioteknik och kemi för hållbara non-foodprodukter och -processer: Bättre grödor, råvaror, marina produkter och marin biomassa (inbegripet marina tillgångar) för energiproduktion, som tar hänsyn till miljön och för produktion av produkter med högt mervärde som t.ex. material och kemikalier, inbegripet nya tekniker för bioproducenter och biokatalytiska stammar och organismer , nya jordbrukssystem, metoder för bioprocesser och bioraffinaderier; biokatalys; biologisk nedbrytning och återhämtning; skogsbruk och skogsbaserade produkter och processer; miljöåterställning och renare bearbetning. Mot bakgrund av den eventuella konkurrensen mellan slutkonsumenterna av jordbruksoch träprodukter kommer särskild vikt att läggas vid att optimera systemet för att säkra kompabilitet i livsmedels-, energi- och råvaruproduktionen. |
3. Fiske och hållbart utnyttjande av världshaven
Syfte
Att tillämpa nya modeller för förvaltning av fiskeresurserna på grundval av vetenskapliga rön, att genomföra fiskeförvaltningssystem som utgår från (de globala) ekosystemen som helhet och inte bara från (enskilda) isolerade arter, att öka trovärdigheten hos och kvaliteten på den information som härrör från uppgiftsinsamlingen samt från kontrollen och övervakningen av fisket och att stödja en hållbar utveckling av vattenbruket.
Bakgrund
Det är av största vikt att ta fram förfaranden som kan garantera en bättre förvaltning av fiskeresurserna genom innovativa fiskesystem och en förbättring av befintliga system, med beaktande av de ekologiska, tekniska, socioekonomiska och politiska aspekter som ingår i en sådan verksamhet.
För en generell förbättring när det gäller världshaven och deras resurser krävs det system för förvaltning av fiskeresurserna som utgår från samtliga komponenter i ekosystemet (biologiska, kemiska och fysiska) och som sätter dem i relation till människans verksamhet. Följderna av denna verksamhet måste bedömas mot bakgrund av de globala förändringarna av ekosystemen och av de marina tillgångarna i synnerhet.
Främjandet av tvärvetenskaplig forskning som förenar oceanografi, marinbiologi och samhällsvetenskap kommer att kräva att det finns ekonomiska uppgifter förutom databaser med information om förvaltningen av bestånden.
Det är viktigt att ta i bruk nya system för övervakning av fiskefartyg för att bevara världshaven, minska kostnaderna och möjliggöra snabbare tillgång till uppgifter från dessa system.
När det gäller vattenbruk är det också viktigt att ge vetenskapligt stöd för att öka användningen av mer ekologiska produktionssystem, ta fram nya arter, förbättra foderkvaliteten samt för att undersöka följderna av eventuella genmanipulationer avsedda att öka produktiviteten.
Verksamheter
— |
Förvaltningsmetoder som grundar sig på olika informationskällor, bl.a. totalt tillåten fångstmängd, fiskeansträngning, tekniska åtgärder och institutionella justeringar. |
— |
Bedömning av vikten av fisketeknik, selektivitet och förvaltningens och beslutsförfarandenas sociala och ekonomiska konsekvenser. |
— |
Identifiering av osäkerhetsmoment i samband med utvärderingen av bestånd och fiskeverksamhet. |
— |
Bättre kunskap om djuphavsfisket. |
— |
Fastställande av en optimal nivå för fiskbestånden på varje utnyttjandenivå. |
— |
Bättre kunskap om vad som händer i näringskedjorna, särskilt med beaktande av produktivitetsförändringarna i de marina systemen och av överföringen av giftiga ämnen genom näringskedjorna. |
— |
Utveckling och tillämpning av bioekonomiska modeller i syfte att utvärdera effekterna av förvaltningsåtgärder för ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna på lång sikt. |
— |
Bättre samordning av insamlingen av fiske- och miljöinformation inom ramen för program för övervakning samt inrättande och upprätthållande av databaser. |
— |
Övervakning av fiskprodukternas kvalitet och säkerhet för att bevara en positiv bild av produkterna. |
— |
Förbättring av vattenbrukstekniken (t.ex. minskad användning av antibiotika och användning av integrerade system). |
— |
Bättre kunskap på områden som rör genetik, näringslära, fysiologi och interaktioner med miljön och som alla är förknippade med vattenbruk. |
— |
Kartläggning av de processer genom vilka potentiellt farliga ämnen ansamlas (toxiner, metaller, långlivade organiska föroreningar) samt avgiftningsprocesser (giftiga alger i mollusker). |
— |
Övrig verksamhet. |
4. Informations- och kommunikationsteknik
Syfte
Att skapa förutsättningar för Europa att behärska och utforma den framtida utvecklingen av informations- och kommunikationstekniken (IKT) så att det europeiska samhällets och näringslivets krav uppfylls och den europeiska industrins konkurrenskraft förbättras. Verksamheten skall stärka Europas vetenskapliga och tekniska bas samt säkra Europas världsledande roll inom IKT, bidra till att driva på och stimulera innovation och kreativitet när det gäller produkter och processer genom användning av IKT och se till att framsteg inom IKT snabbt omvandlas till fördelar för Europas näringsliv, industri och i sista hand för alla medborgare, i synnerhet de som löper risk för social utslagning, t.ex. funktionshindrade, äldre personer och personer som har särskilda svårigheter att få tillgång till IKT. Att minska den digitala klyftan skall prioriteras. IKT utgör kärnan i det kunskapsbaserade samhället.
Bakgrund
IKT är avgörande för Europas framtid och stärker genomförandet av Lissabonstrategin. Hälften av produktivitetsvinsterna inom den ekonomiska verksamheten beror på effekterna av IKT på produkter, tjänster och affärsprocesser. IKT är den viktigaste faktorn för att hjälpa fram innovation och kreativitet och för att kontrollera förändringar i värdekedjor inom olika industri- och tjänstesektorer. IKT kommer att främja tillgänglighet och insyn i politiken och politikens utformning. IKT är av avgörande betydelse för att man skall kunna möta den ökade efterfrågan på hälso- och sjukvård samt social vård , i synnerhet för äldre personer och funktionshindrade och modernisera tjänster på områden av allmänt intresse som t.ex. utbildning, säkerhet, energi, transport och miljö. IKT spelar en viktig roll för förvaltning och kommunikation i samband med forskning och teknisk utveckling, och har också en katalysatoreffekt för framstegen på andra områden inom vetenskap och teknik eftersom den förändrar sättet på vilket forskare bedriver sin forskning, samarbetar och finner nya vägar.
De ökande kraven från ekonomi och samhälle, den fortsatta integreringen av IKT och behoven av att flytta fram teknikens gränser ännu längre samt utveckla högklassiga, innovativa IKT-baserade produkter och tjänster innebär ständigt nya uppgifter för forskningen. Att anpassa tekniken till människor och organisatoriska behov innebär följande: dölja teknikens komplexitet och göra tekniken funktionell och mycket enkel att använda, tillgänglig och överkomlig till ett rimligt pris; tillhandahålla nya IKT-baserade tillämpningar, lösningar och tjänster som är pålitliga, driftsäkra och anpassningsbara till användarnas miljöer och preferenser. Den nuvarande IKT-forskningen fokuserar på miniatyriseringen , på att behärska kombineringen av data-, kommunikations- och medieteknik, däribland driftskompatibilitet mellan system och kombineringen med andra relevanta vetenskapliga områden och ämnesområden, och på att bygga system som kan lära och utvecklas. Ur dessa olika insatser växer en ny teknikvåg fram. Forskningsverksamheten inom IKT skall också bidra till en rad olika vetenskapliga och tekniska discipliner, inbegripet biologi, kemi, bioteknik och biovetenskap, psykologi, pedagogik, kognitiv vetenskap och samhällsvetenskaper samt humaniora. IKT genererar inte endast nya tekniker, utan medverkar direkt till utveckling. Inom tjänstesektorn, som är en sektor med kraftig tillväxt, finns det fortfarande en betydande potential genom ett större fokus på att länka samman tjänster och IKT.
Den forskningsverksamhet inom IKT som grundas på en utvecklingsmodell med ”öppen källkod” har visat sig användbar som källa till innovation och förstärkt samverkan. Det kan vara värt att undersöka huruvida denna modell för samarbete och innovation också kan fungera i andra verksamheter inom sjunde ramprogrammet.
Forskningen inom IKT bör inte endast stödja en affärsmodell före andra. Det är viktigt att en bred uppsättning av modeller förblir tillgängliga för kommersialisering av forskningsresultaten.
IKT är en av de mest forskningsintensiva sektorerna. Forskningsinsatserna inom IKT, både offentliga och privata, motsvarar en tredjedel av de totala forskningsinsatserna i de stora ekonomierna. Även om Europa redan har den industriella och tekniska ledningen inom viktiga IKT-områden ligger man efter sina största konkurrenter när det gäller investeringar i IKT-forskning. Bara genom att på nytt och på ett mer intensivt sätt förena insatserna på europeisk nivå kan vi på bästa sätt utnyttja de möjligheter som framstegen inom IKT kan erbjuda.
Forskningsverksamheten inom IKT skall vara nära förknippad med politiska åtgärder för IKT-utveckling och med regleringsåtgärder inom ramen för en allsidig och helhetsomfattande strategi. Prioriteringarna har slagits fast till följd av utförliga konsultationer där bidrag inkommit från en rad europeiska teknikplattformar och initiativ inom industrin på områden som t.ex. nanoelektronik, inbyggda system, mobilkommunikation, elektroniska media, fotonik, robotteknik och programvara, medräknat kostnadsfri, fri och öppen programvara, tjänster och gridteknik.
Verksamheter
— |
Stöttepelare inom IKT
|
Nya perspektiv inom IKT som bygger på andra områden inom vetenskap och teknik, inbegripet nya insikter hämtade från fysik, bioteknik och material- och biovetenskap samt matematik för miniatyrisering av IKT-tillämpningar till storlekar som är kompatibla och som interagerar med levande organismer, för förbättring av systemteknik och informationsbehandling och för modellering och simulering av den levande världen. På detta område kommer hänsyn även tas till teman som hållbarhet, särskilt inom elektronik (mindre material- och energiförbrukning, återvinning och avfall, så kallade end of life-strategier).
— |
Integrering av teknik
|
— |
Forskning om tillämpningar
|
— |
Framtida och ny teknik: Att stödja forskning vid kunskapens gränser avseende IKT av central betydelse och kombinationen av sådan med andra relevanta områden och ämnen; att främja nya idéer , såsom kvantinformationsteknik och radikalt nya användningssätt och att utforska nya alternativ för den kommande forskningen inom IKT. |
5. Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik
Syfte
Att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft och säkerställa dess omställning från en resursintensiv till en kunskapsintensiv industri genom utveckling av banbrytande kunskap för nya tillämpningar i gränslinjen mellan olika ämnesområden och teknik av olika slag.
Bakgrund
Nedgången inom industrin verkar inte längre vara begränsad till traditionella sektorer med hög arbetskraftsintensitet utan börjar även märkas inom andra sektorer, vilka motsvarar de områden där den europeiska industrin har en stark etablering, liksom även inom vissa högteknologiska sektorer. Denna trend kan och måste brytas genom att skapa en stark kunskapsbaserad och kunskapsintensiv industri i Europa. Detta innebär också att den befintliga basen av små och medelstora företag moderniseras och att nya kunskapsdrivna små och medelstora företag startas som ett resultat av spridningen av kunskap och expertis genom program för samarbete. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas uppgiften att sprida forskningsresultat på ett sätt som gör dem tillgängliga för såväl företag, i första hand små och medelstora företag, som samhället i stort.
EU har en erkänt ledande roll inom t.ex. nanoteknik, material och produktionsteknik och den måste stärkas för att EU:s ställning i ett sammanhang med stor konkurrens på global nivå skall kunna säkras och förbättras.
Europeiska teknikplattformar på t.ex. områdena nanoelektronik, nanomedicin, fotonik, tillverkning, elproduktion, stål, kemi, energi, mineralutvinning, transportindustri, konstruktion, arbetarskydd, textil, keramik, massa och papper bidrar till att gemensamma prioriteringar och mål för forskningen kan fastställas. Utöver dessa för industrin relevanta forskningsprioriteringar och integreringen av dem i tillämpningar inom olika sektorer kommer frågor av relevans för politiska strategier, reglering, standardisering och följdverkningar att tas upp, även genom att reagera på ett flexibelt sätt inför behov av nya strategier.
Verksamheter
— |
Nanovetenskap, nanoteknik
|
— |
Material
|
— |
Ny produktion
|
— |
Integrering av teknik för industriella tillämpningar
|
6. Energi
Syfte
Att till 2020 omvandla dagens fossilbränslebaserade energisystem till den mest hållbara och energieffektiva ekonomin i världen, som bygger på många olika energikällor och energibärare, och särskilt uppmärksamma energikällor som genererar mindre eller ingen koldioxid, i kombination med bättre energieffektivitet, energibevarande och en minskning av växthuseffekten för att kunna hantera de allt större utmaningarna i fråga om försörjningstrygghet och klimatförändring och samtidigt öka den europeiska energiindustrins konkurrenskraft.
För att uppnå dessa mål skall cirka två tredjedelar av budgeten under detta tema gå till forskning som genomförs under de tre verksamheterna för förnybar energi och till verksamhet som avser energieffektivitet och energibesparingar.
Bakgrund
Energisystemen står inför stora utmaningar. Det pressande behovet av att finna och utveckla lämpliga lösningar i tid motiveras av de alarmerande scenarierna för den globala efterfrågan på energi och av de ändliga konventionella olje- och naturgastillgångarna , liksom av behovet av att kraftigt hindra utsläppen av växthusgaser i syfte att dämpa de förödande konsekvenserna av klimatförändringarna, de fluktuerande oljepriserna (som framför allt skadar transportsektorn, som är starkt oljeberoende) och av den geopolitiska instabiliteten i försörjningsregionerna. Energiforskningen är ett viktigt bidrag för att säkra betalbara energipriser för våra medborgare och företag. Forskning och demonstration krävs för att de mest miljövänliga och kostnadseffektiva teknikerna skall kunna utvecklas, säkrare tillämpningar för kärnenergi i Europa och resten av världen kan skapas och för att fastställa åtgärder så att EU med råge kan uppfylla målen inom ramen för Kyotoprotokollet och genomföra sina energipolitiska åtaganden i enlighet med grönboken från 2005 om energieffektivitet och grönboken från 2000 om trygg energiförsörjning (5).
Europa har blivit världsledande på en rad energitekniska områden inom energiproduktion och energieffektivitet och är exempelvis en pionjär när det gäller modern teknik för förnybar energi som t.ex. solenergi, bioenergi och vindenergi. EU är också en global konkurrent i fråga om teknik för kraftproduktion och kraftdistribution och har en stark forskningskapacitet på området uppsamling och bindning av koldioxid. Denna ställning är emellertid nu utsatt för konkurrens (i synnerhet från USA och Japan). Insatserna från Europas industrisektor när det gäller att utveckla mindre förorenande produktionsteknik bör därför uppmuntras genom specifika forskningsprojekt.
Att radikalt omvandla energisystemen till pålitliga, konkurrenskraftiga och hållbara energisystem med låga eller inga koldioxidutsläpp kräver nya material och ny teknik som är förknippad med för höga risker och för osäkra vinster för att privata företag skall göra alla de investeringar som krävs för forskning, utveckling, demonstration och uppbyggnad. Den offentliga sektorn bör därför spela en nyckelroll i uppbådandet av privata investeringar, och europeiska insatser och resurser bör kombineras på ett sammanhängande och mer effektivt sätt så att man skall kunna konkurrera med ekonomier som gör stora och regelbundna investeringar i liknande teknik. Europeiska teknikplattformar har en viktig roll i detta avseende genom att på ett samordnat sätt uppbåda de forskningsinsatser som krävs. De verksamheter som skall bidra till att uppfylla målet beskrivs nedan. En särskild verksamhet avseende kunskap för energipolitiskt beslutsfattande ingår. Den kan också bidra i samband med uppkommande behov av nya strategier, t.ex. i fråga om den europeiska energipolitikens roll i utvecklingen av internationella åtgärder mot klimatförändringar, och instabilitet eller avbrott med avseende på energiförsörjning och energipris.
Verksamheter
— |
Vätgas och bränsleceller Integrerad åtgärd för utveckling av en stark teknisk grund för en konkurrenskraftig industri för bränsleceller och vätgas i EU, för stationära och portabla tillämpningar och transporttillämpningar. Den europeiska teknikplattformen för vätgas och bränsleceller bistår denna verksamhet genom förslag till en integrerad strategi för forskning och utbyggnad , samt för organisation av systemet för produktion, insamling och behandling av biomassa för direkt vätgasproduktion . |
— |
Produktion av förnybar el Teknik för att öka omvandlingseffektiviteten generellt och pressa ner kostnaden för produktion av el från inhemska förnybara energikällor , inbegripet avfall ; utveckling och demonstration av teknik som passar olika regionala förutsättningar. |
— |
Produktion av förnybart bränsle Teknik för integrerad omvandling - att utveckla och pressa ner kostnaden per enhet för fasta, flytande och gasformiga bränslen (inbegripet vätgas) som framställts med förnybara energikällor , inbegripet energigrödor, biomassa och avfall . Målet är kostnadseffektiv produktion , lagring, distribution och användning av koldioxidneutrala bränslen, i synnerhet flytande biobränslen för transportsektorn , inbegripet energigrödor särskilt optimerade genom växtförädling med klassiska och biotekniska metoder, samt för elproduktion . |
— |
Förnybara energikällor för uppvärmning och kylning Teknik och infrastruktur för ökad effektivitet och minskade kostnader för uppvärmning och kylning med hjälp av förnybara energikällor, som kan användas under olika regionala förutsättningar. |
— |
Teknik för uppsamling och bindning samt för omvandling för användning som råvara av koldioxid för kraftproduktion nästan utan utsläpp Att kraftigt minska negativ miljöpåverkan från användningen av fossila bränslen med sikte på mycket effektiva anläggningar för produktion av elektricitet och/eller ånga nästan utan utsläpp på grundval av teknik för uppsamling , omvandling och bindning , i synnerhet underjordisk lagring, av koldioxid och koldioxidberikad luft för att öka växtorganismernas tillväxt . |
— |
Ren kolteknik och ren teknik för andra fossila bränslen Att avsevärt förbättra kraftverkens effektivitet, tillförlitlighet och kostnadsbild genom utveckling och demonstration av ren teknik för energiomvandling grundad på kol och andra fossila bränslen, gasformiga eller flytande processbränslen och alternativa bränslen, samt införa avancerad kemisk omvandlingsteknik för produktion av energi, värme, kemikalier och bränsle . |
— |
Nätverk för ”smart energi” Att öka effektiviteten, säkerheten och tillförlitligheten hos system och nät för el och gas i Europa genom att t.ex. omvandla de befintliga elnäten till ett interaktivt (kunder/operatörer) servicenät , genom att utveckla alternativ till lagring av energi, undanröja hinder och utarbeta intelligenta fjärrstyrda mätarsystem. Att undanröja hinder för storskalig utbyggnad och effektiv integrering av distribuerade och förnybara energikällor. Att utveckla lagringsmöjligheter som inte täcks under ”Vätgas och bränsleceller”. Idéer och tekniker för att förbättra effektivitet och kostnadseffektivitet hos nät för uppvärmning och kylning: Att utveckla integrerade tekniker och idéer för energiförsörjning genom nät för uppvärmning och kylning samt att främja införandet av förnybara energikällor i nät för uppvärmning och kylning. |
— |
Energieffektivitet och energibesparingar Nya idéer och tekniker för att förbättra energieffektiviteten , till exempel när det gäller belysning, och minska förbrukningen av slutlig och primär energi med avseende på byggnader , med beaktande av byggnadernas och konstruktionsarbetenas livscykel,, transportsystem , tjänster och industri. Detta omfattar även integrering av strategier och teknik för energieffektivitet (t.ex. kraftvärme) , användning av teknik för ny förbrukningsrelaterad och förnybar energi och åtgärder för styrning av efterfrågan på energi , exempelvis i form av flexibel elförbrukning, och åtgärder för styrning av energianvändning, såsom fjärrstyrda individuella mätarsystem . |
— |
Kunskaper för energipolitiskt beslutsfattande Utveckling av verktyg, metoder och modeller för bedömning av de huvudsakliga ekonomiska och sociala frågorna i samband med energiteknik och fastställande av kvantifierbara mål och scenarier på medellång och lång sikt. Utveckling av politiska instrument för att betydligt påskynda genomförandet av ny energieffektivitet, åtgärder för styrning av efterfrågan samt idéer och tekniker för förnybar energi. |
— |
Polygenerering Utveckling av högeffektiva och slutanvändarinriktade integrerade energisystem som använder bästa tillgängliga och miljövänliga energikällor. Förbättring och utveckling av nya energilagringsmöjligheter. Nätanslutningshantering av ovannämnda system för att förbättra effektiviteten totalt sett och tjänsternas kvalitet. |
7. Miljö (inbegripet klimatförändringar)
Syfte
Hållbar förvaltning av miljön och dess resurser genom större kunskap om samverkan mellan klimat, biosfär, ekosystem och mänsklig aktivitet och om den biologiska mångfalden och hur denna utnyttjas på ett hållbart sätt, och genom utveckling av ny teknik, nya verktyg och nya tjänster för att globala miljöfrågor skall kunna hanteras på ett integrerat sätt. Tonvikten skall ligga på prognostisering av förändringar i klimat-, eko-, jord- och oceansystem - på verktyg och teknik för övervakning, förebyggande, begränsning och anpassning av påverkan på och risker för miljö och hälsa samt för bevarande och återställande av naturlig och av människan skapad miljö.
Bakgrund
Miljöproblem sträcker sig över nationsgränser och kräver ett samordnat angreppssätt på europeisk och ofta global nivå. Jordens naturresurser och den miljö som människan skapat är hårt ansträngda av en växande befolkning, urbanisering, en kontinuerlig expansion av jordbruks-, fiske-, transport- , bygg- och energisektorerna liksom av klimatförändringar och global uppvärmning på lokal, regional och global nivå. Europa måste inleda ett nytt hållbart förhållande till miljön och samtidigt förbättra konkurrenskraften grundat på miljövänlig kvalitet och stärka den europeiska industrin. Med tanke på den storlek, omfattning och höga komplexitet som kännetecknar miljöforskningen krävs samarbete på EU-nivå för att en kritisk massa skall kunna uppnås. Därigenom underlättas gemensam planering, användande av anslutna kompatibla databaser och utveckling av sammanhängande och storskaliga system för observation och prognostisering.
Forskning på EU-nivå krävs för genomförande av internationella åtaganden som t.ex. FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och dess Kyotoprotokoll , FN-konventionen om biologisk mångfald, FNkonventionen för bekämpning av ökenspridning, Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar, målen från världstoppmötet om hållbar utveckling 2002, inbegripet EU:s vatteninitiativ, och för bidrag till Mellanstatliga panelen för klimatförändringar och initiativet för jordobservation samt det kommande programmet för markskydd . Dessutom finns omfattande forskningsbehov till följd av befintliga och nya strategier på EU-nivå, genomförandet av sjätte miljöhandlingsprogrammet och därmed förknippade Temastrategier, åtgärdsplanerna för miljöteknik och miljö och hälsa samt till följd av direktiv som t.ex. ramdirektivet om vatten samt åtgärder för att förbättra skyddsmekanismerna i samband med Natura 2000-nätet .
EU måste stärka sin ställning på världsmarknaden för miljöteknik. Sådan teknik medverkar till en hållbar konsumtion och produktion och bidrar till att skapa en hållbar tillväxt, genom att tillhandahålla miljöeffektiva lösningar på miljöproblem av olika omfattning, och till att skydda vårt kultur- och naturarv . Miljökrav stimulerar innovation och kan leda till affärsmöjligheter och förbättrad konkurrenskraft, samtidigt som en mer hållbar framtid garanteras de kommande generationerna . Europeiska teknikplattformar för vattenförsörjning och renhållning och för hållbar kemiindustri bekräftar behovet av åtgärder på EU-nivå. Forskningsagendorna för dessa teknikplattformar beaktas i verksamheterna nedan. Andra plattformar (t.ex. för konstruktion och för skogsbruk) tar delvis itu med frågor kring miljöteknik, och dessa beaktas också.
En rad verksamheter räknas upp nedan (6). Många av dessa är av direkt relevans för behoven av strategier. Kompletterande stöd kan emellertid tillhandahållas för uppkommande behov av nya strategier, t.ex. avseende konsekvensbedömningar av EU-strategiers hållbarhet, uppföljningen av åtgärderna efter Kyoto om klimatförändringar och nya miljöstrategier för t.ex. politik, standarder och regler på det maritima området.
Verksamheter
— |
Klimatförändring, förorening och risker
|
— |
Hållbar förvaltning av resurser
|
— |
Miljöteknik
|
— |
Verktyg för observation och analys av jorden
|
8. Transport (inbegripet flygteknik)
Syfte
Att på grundval av tekniska framsteg utveckla integrerade miljövänligare och ”smartare” europatäckande transportsystem som är tillgängliga för funktionshindrade till gagn för alla medborgare och samhället. Miljön och naturresurserna skall respekteras och den ledande ställning som den europeiska industrin uppnått på den globala marknaden skall säkras och utvecklas ytterligare, vilket också skall underlätta överbryggandet av de tekniska klyftorna på transatlantisk nivå .
Bakgrund
Transportsektorn är en av Europas starka sidor - lufttransportsektorn står för 2,6% av EU:s BNP (3,1 miljoner arbetstillfällen) och yttransportsektorn för 11% (sysselsätter omkring 16 miljoner människor). Transportsektorn svarar dock även för 25 % av koldioxidutsläppen i EU. Det är därför absolut nödvändigt att göra systemet mer miljövänligt för att skapa mer hållbara transportmönster och göra systemet förenligt med tillväxttalen, vilket också framgår av vitboken ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (8).
EU:s utvidgning (som innebär att markytan ökar med 25 % och befolkningen med 20 %) och ekonomiska utveckling medför nya utmaningar för transporten av människor och varor på ett effektivt, kostnadseffektivt och lämpligt sätt och förutsätter en utveckling av innovativa infrastrukturer . Transporter är också av direkt betydelse för andra stora områden som t.ex. handel, konkurrens, miljö, sysselsättning, sammanhållning, energi, säkerhet och den inre marknaden. FoTU-investeringar inom EU:s transportsektor är en förutsättning för tekniska konkurrensfördelar på globala marknader (9). Verksamhet på europeisk nivå stimulerar även omstruktureringen av industrin, inbegripet integreringen av försörjningskedjan och i synnerhet små och medelstora företag.
De forskningsagendor som utvecklats inom ramen för de europeiska teknikplattformarna (10) bekräftar behovet av ett nytt perspektiv beträffande transportsystem som beaktar samverkan mellan fordon eller fartyg , transportnät eller infrastrukturer och användningen av transporttjänster. Detta kan bara utvecklas på europeisk nivå. Kostnaderna för FoTU på alla dessa områden stiger avsevärt. Samverkan på EU-nivå är därför avgörande för att skapa en kritisk massa av olika FoTU-aktörer som kan ta itu med de storleksmässiga och tvärvetenskapliga utmaningarna på ett kostnadseffektivt sätt. Samtidigt kan de politiska, tekniska och socioekonomiska utmaningarna antas när det gäller framtidens ”rena och säkra fordon”, kompatibilitet och intermodalitet inom framför allt vattenburna transporter och järnvägstransporter, den ”hållbara och säkra maritima försörjningen” i Europa, överkomlighet, säkerhet, kapacitet och miljöpåverkan i en utvidgad union. En stark teknisk grund för en konkurrenskraftig industri för bränsleceller och vätgas i EU för transporttillämpningar - framtidens ”rena och säkra fordon” - är särskilt viktig. Miljöforskningen bör inbegripa utveckling av detta framtidens ”rena och säkra fordon” och åtgärder för att undvika, minska och optimera transporterna. Att utveckla teknik till stöd för Galileo och detta systems tillämpningar är också avgörande för genomförandet av europeiska strategier.
De teman och verksamheter som beskrivs nedan är mycket relevanta för industrin. De politiska beslutsfattarnas behov beaktas också på ett integrerat sätt - ekonomiska, sociala och miljörelaterade aspekter av transportpolitiken omfattas. Dessutom skall stöd tillhandahållas så att befintliga och nya behov av strategier skall kunna uppfyllas, avseende t.ex. utvecklingen av strategier på det marina området.
Verksamheter
— |
Flygteknik och lufttransport
|
— |
Hållbar yttransport (på järnväg, väg och vatten)
|
— |
Stöd till det europeiska globala satellitnavigeringssystemet (Galileo) och EGNOS : Tjänster för exakt navigering och tidmätning för användning inom olika sektorer; effektiv användning av satellitnavigering och stöd till utformningen av andra generationens teknik som kan användas till att rationalisera mark- och sjötransportsystem för att öka effektiviteten och säkerheten. Ökad konvergens mellan Galileo och alla andra befintliga transportsystem. |
9. Samhällsvetenskap och humaniora
Syfte
Att utveckla en djupgående och delad förståelse för de komplexa och inbördes relaterade socioekonomiska utmaningar Europa står inför, t.ex. demografiska förändringar och miljöutmaningar samt alla de konsekvenser och möjligheter de medför för tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft, social sammanhållning, interkulturell förståelse och integration och hållbarhet, livskvalitet och ömsesidigt beroende på global nivå, framför allt i syfte att skapa en bättre kunskapsbas för strategier på dessa områden, och med det specifika målet att utveckla förutsättningarna för ett modernt och hållbart samhälle grundat på full sysselsättning .
Bakgrund
Forskningsbasen inom samhällsvetenskap , om sociokulturella frågor och inom humaniora i Europa är stark och av hög kvalitet. De många olika angreppssätt som finns i EU inom de ekonomiska, sociala, politiska och kulturella områdena är en bra grogrund för forskning inom dessa områden på EU-nivå. Det europeiska mervärdet av den forskningssamverkan som avser europeiska socioekonomiska frågor på de nämnda områdena är högt. För det första är de berörda frågorna och utmaningarna högt prioriterade på EU-nivå och omfattas av EU:s politik. För det andra är den komparativa forskningen inom EU:s länder ett synnerligen effektivt verktyg och innebär viktiga möjligheter till utbildning i länder och regioner. För det tredje har forskning på EU-nivå speciella fördelar i det att en europatäckande datainsamling kan utvecklas och många perspektiv kan användas vilket krävs för förståelsen av komplexa frågor. Avslutningsvis bidrar utvecklingen av en genuint europeisk socioekonomisk kunskapsbas för dessa utmaningar på ett avgörande sätt till att underlätta förståelsen av dem i hela EU och framför allt för de europeiska medborgarna.
De verksamheter som kan stödjas beskrivs nedan. De förväntas bidra avsevärt till att förbättra utformningen, genomförandet, effekterna och utvärderingen av strategier på ett stort antal områden, t.ex. ekonomi, vetenskap och teknik, det sociala området, utbildning, kultur, jämställdhet, företag, internationell handel, konsumenter, yttre förbindelser, rättsliga och inrikes frågor samt strategier för officiell statistik. Dessutom finns möjligheter att inrikta sig på nya demografiska och socioekonomiska utmaningar och att forska om nya eller oförutsedda behov av strategier.
Verksamheter
— |
Tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft i ett kunskapssamhälle: Utveckla och integrera forskning om frågor som rör tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft, från innovation till utbildning (inbegripet livslångt lärande) och betydelsen av vetenskapliga eller andra nationella institutionella sammanhang ; den centrala roll som kunskap och immateriella produkter spelar för skapandet av ekonomisk, social och kulturell välfärd samt för det sociala och miljömässiga välbefinnandet på global nivå; ålder och politik som rör åldringsfrågor, i förbindelse med nödvändiga förändringar av sociala trygghetssystem . |
— |
Kombinera ekonomiska, sociala och miljörelaterade mål i ett europeiskt perspektiv: Ta itu med de två viktiga och med varandra starkt förknippade frågorna om de europeiska socioekonomiska modellernas fortsatta utveckling och den ekonomiska, sociala och regionala sammanhållningen i ett utvidgat EU, med hjälp av en tvärvetenskaplig strategi och med beaktande av de socioekonomiska konsekvenserna av gemenskapslagstiftning, miljöskyddet , hållbarheten, inbegripet en hållbar stadsplanering, energifrågor och städernas och storstadsområdenas roll . |
— |
Viktigare tendenser i samhället och följderna av dem: T.ex. demografiska förändringar inbegripet åldrande och migration; livsstilar, arbete, familjer, förenande av yrkes- och familjeliv, jämställdhetsfrågor, hälsa och livskvalitet; växande ojämlikhet; stadsområden som komplexa ekosystem; städernas konkurrenskraft; offentliga och privata aktörer i utvecklingen och planeringen av städer och stadsområden; kriminalitet; funktionshindrades situation och livskvalitet, särskilt situationen för funktionshindrade med komplexa stödbehov och funktionshindrade som bor på anstalter i Europa, och lägebeskrivning av projekt för oberoende boende i hela Europa; näringslivets roll i samhället, befolkningstäthet, etnicitet, religiös pluralism, kulturell samverkan , inbegripet översättning för att underlätta kulturell kommunikation, och frågor kring skyddet av de grundläggande rättigheterna , kampen mot rasism och intolerans och kampen mot alla former av diskriminering; kulturarvets positiva konsekvenser för livskvaliteten i städer och stadsområden; styrelseformer i städerna; utveckling av innovativa instrument, strategier och utbildningar för ett mer effektivt samarbete mellan olika förvaltningsnivåer och mellan offentliga och privata aktörer i utvecklingen av planeringsprocesserna för städer och stadsområden; ojämlikhet trots ekonomisk utveckling . |
— |
Europa i världen: Att förstå samspel , interkulturella förbindelser, inbördes beroenden under förändring mellan regionerna i världen , inbegripet interkulturella förbindelser och inbördes beroenden i utvecklingsregionerna, och följderna för de regioner som berörs, särskilt Europa , framför allt genom forskning i historia och språk ; hantering av nya hot och risker utan att undergräva mänskliga rättigheter, frihet och välbefinnande. |
— |
Medborgarskap i Europeiska unionen: Frågor i samband med EU:s framtida utveckling om hur man kan skapa en känsla av demokratiskt inflytande och aktivt och lika deltagande bland människorna i Europa; kontinuerlig uppbyggnad av det civila samhället i ett utvidgat Europa; effektiva och demokratiska styrelseformer, inbegripet ekonomiska styrelseformer. |
— |
Arv och identitet i ett multikulturellt Europa: Skapa en delad förståelse av europeiska kulturer när det gäller institutioner, historia, språk, värderingar och handlingssätt; studera likheter och olikheter och historiska faktorer för dessa; undersöka hur den europeiska kulturella mångfalden och pluralismen kan stödja EU:s framtida utveckling och fortsatta integration. |
— |
Socioekonomiska och vetenskapliga indikatorer: Användande av dessa i politiken samt genomförande och kontroll av den, förbättring av befintliga indikatorer och utveckling av nya sådana i detta syfte och för utvärdering av forskningsprogram, inbegripet indikatorer grundade på officiell statistik. |
— |
Verksamheter för framsyn inom viktiga vetenskapliga, tekniska och därmed relaterade socioekonomiska områden som t.ex. framtida demografiska tendenser och globaliseringen av kunskap , spridningen av kunskap och utvecklingen av forskningssystem, liksom den framtida utvecklingen inom viktiga forskningsområden och vetenskapliga discipliner. |
— |
Utvidgning av EU: Forskning som syftar till att tackla problemen i samband med EU:s utvidgning, inklusive ekonomisk omvandling, utlokalisering av företag, demografiska förändringar, migration, sjukdomars (åter)uppkomst och spridning, demokratifostran, utveckling av självstyre och bevarande av kulturarv. |
— |
Fredsfrågor inom EU och i världen: Freden som en grundläggande värdering, dess positiva konsekvenser för EU och resten av världen, problem till följd av avsaknaden av fred (krig, osäkerhet) och förbindelserna mellan områden som en följd av fredsbevarande. |
— |
Forskning om humaniora: Språk - språkstruktur och språkinlärning - litteratur, historia, konsthistoria, geografi och geologi, lokalhistoria, filosofi och kulturarv i förhållande till bildkonsten och hantverk, arkitektur och städer. |
— |
Stadsforskning: Bättre förståelse för det tematiska (miljömässiga, transportrelaterade, sociala, ekonomiska, m.m.) och geografiska (stadsrelaterade och regionala) samspelet i storstaden och utveckla (i) såväl innovativa planeringsåtgärder för att bemöta problem på ett integrerat och hållbart sätt som (ii) innovativa styrningsprocesser för att främja allmänhetens deltagande och samarbete mellan offentliga och privata aktörer; att bättre förstå europeiska städers roll i ett globalt sammanhang (konkurrensen i städer); stödja lokala myndigheter när det gäller att förbättra den sociala sammanhållningen och bekämpa marginaliseringen i städerna där orättvisorna ökar trots en ekonomisk tillväxt. |
10. Säkerhet
Syfte
Att utveckla den teknik och kunskap som krävs för utvecklingen av den förmåga som behövs för att skydda medborgarna mot hot som t.ex. terrorism, naturkatastrofer och brottslighet, och samtidigt respektera de grundläggande mänskliga rättigheterna och privatlivet. Att främja konfliktförebyggande och fredlig konfliktlösning. Att säkerställa att den teknik som finns används optimalt och samordnat på ett sätt som gynnar säkerheten i Europa samt att stimulera samarbetet mellan tillhandahållare och användare av säkerhetslösningar samtidigt som insyn och ansvarsskyldighet garanteras, bland annat genom samråd med Europaparlamentet .
Bakgrund
Säkerhet i Europa är en förutsättning för välstånd och frihet. EU:s säkerhetsstrategi ”A Secure Europe in a Better World” som antogs av Europeiska rådet tar upp behovet av en heltäckande säkerhetsstrategi där både civila och försvarsrelaterade säkerhetsåtgärder ingår.
Den säkerhetsrelaterade forskningen är en betydelsefull byggsten i stödet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt för att få till stånd en hög säkerhetsnivå inom ett EU-täckande område med frihet, säkerhet och rättvisa (11),, vilket bekräftas i Haagprogrammet. Det bidrar också till utvecklingen av teknik och förmåga till stöd för annan EU-politik på områden som t.ex. transport, räddningstjänst, energi , miljö och hälsa .
Den befintliga säkerhetsrelaterade forskningsverksamheten i Europa lider av splittring, brist på kritisk massa när det gäller omfattning och räckvidd samt bristande förbindelser och kompatibilitet. Europa måste se till att insatserna blir mer enhetliga genom att utveckla effektiva institutionella lösningar och genom att uppmana olika nationella och internationella aktörer att samarbeta och samordna sina insatser för att undvika dubbelarbete och för att utforska samverkanseffekterna närhelst sådana är möjliga. Säkerhetsforskningen på gemenskapsnivå skall inriktas på verksamhet med tydligt nationellt mervärde. Som en följd därav kommer säkerhetsforskningen på gemenskapsnivå att stärka den europeiska säkerhetsindustrins konkurrenskraft. Säkerhetsforskningen skall betona unionens möjligheter när det gäller övervakning, spridning av information och kunskap om hot och incidenter samt system för bättre utvärdering och situationskontroll genom bättre användning av allmänna IKT-system vid olika operationer. Forskningen skall organiseras så att den bidrar till den allmänna försvarsmarknaden i Europa.
Rapporten från högnivågruppen för säkerhetsforskning från mars 2004 samt slutsatserna från Europeiska säkerhetsforskningsrådet följas har beaktats vid utarbetandet av reglerna för deltagande. De särskilda kraven på sekretess har respekterats men insynen i forskningsresultat har inte i onödan begränsats. Dessutom har de områden identifierats där insyn i forskningsresultat för närvarande tillåts.
Särskilda krav skall fastställas för ekonomiskt stöd från det sjunde ramprogrammet till säkerhetsforskning till följd av marknadens struktur. Kommissionens förberedande åtgärder för säkerhetsforskning bör vara riktgivande i detta fall.
De verksamheter som beskrivs nedan skall komplettera och integrera den teknik- och systeminriktade forskning som är relevant för säkerheten och som utförs inom andra teman. De skall vara uppdragsorienterade och utveckla teknik och förmåga i enlighet med vad som krävs av de särskilda säkerhetsuppdragen. De är flexibelt utformade för att kunna omfatta hittills okända framtida säkerhetshot och därmed relaterade behov av strategier som kan uppkomma. Den europeiska säkerhetsforskningen skall också uppmuntra utvecklingen av teknik med flera syften genom att stimulera idéutbyte och användande av befintlig teknik för den civila säkerhetssektorn i syfte att maximera tillämpningen av sådan teknik.
Definitionen av små och medelstora företag för säkerhetsforskningen gör inte tillräcklig rättvisa åt målet att främja små företag. Skillnaderna i företagsstrukturen inom denna sektor jämfört med andra forskningsområden har beaktats vid utarbetandet av reglerna för deltagande genom en anpassning av sysselsättnings- och omsättningssiffrorna.
Verksamheter
— |
Skydd mot terrorism och brottslighet: Utveckling av tekniska lösningar för medvetenhet om hot (t.ex. CBRN), upptäckt, förebyggande, identifiering, skydd, neutralisering och begränsning av följderna av terroristattacker och brottslighet , inklusive genom utveckling av strategiska reserver och strategisk kapacitet för snabb produktion av medicinska motmedel . |
— |
Säkerhet i infrastrukturer och tjänster: Analysera och säkra befintliga och framtida offentliga och privata kritiska nätverksuppbyggda infrastrukturer (t.ex. för transport, energi och IKT), system och tjänster (inbegripet finansiella och administrativa tjänster). |
— |
Gränssäkerhet: Med inriktning på teknik och förmåga att höja effektiviteten i alla system, utrustning, verktyg , processer och metoder för snabb identifiering som krävs för att förbättra säkerheten längs Europas land- och kustgränser, inbegripet frågor om gränskontroll och övervakning. |
— |
Återställa säkerhetenoch tryggheten i samband med kris: Tonvikten skall ligga på teknik som ger överblick över och stöd till olika katastrofhanteringsinsatser (t.ex. räddningstjänst, humanitärt bistånd, naturkatastrofer och räddningsinsatser, stöd till GUSP) och på frågor om t.ex. samordning och kommunikation mellan organisationer, delad arkitektur och mänskliga faktorer. |
Följande mera övergripande teman skall tjäna som stöd för ovanstående fyra områden:
— |
Kompatibilitet och samverkan mellan och integrering av säkerhetssystem: Underrättelseverksamhet, informationsinsamling och terroristskydd med inriktning på teknik för ökad kompatibilitet mellan system, utrustning, tjänster och processer, inbegripet strukturer för information om brottsbekämpning, liksom på tillförlitlighet, organisatoriska aspekter, skydd av konfidentialitet och integritet avseende information och spårbarhet för alla transaktioner och all behandling. Ökad integration och kompatibilitet är en prioritet för att EU till fullo skall kunna använda det som uppnåtts på de ovannämnda områdena. |
— |
Säkerhet och samhälle: Uppdragsorienterad forskning med fokus på analyser av kulturella, sociala, politiska och ekonomiska aspekter och konsekvenser av terrorism och brottslighet, betydelsen av mänskliga värden, beslutsfattande, mediernas roll och påverkan, konfliktlösning , framtagande av scenarier och verksamheter avseende brottslighet, terrorismens psykologi och dess sociala miljö, medborgarnas uppfattning om säkerhet, etik, skydd av den personliga integriteten och framsyn på samhällsområdet. Forskningen skall också omfatta teknik som skyddar den personliga integriteten och friheten bättre samt sårbarhet och nya hot, liksom hantering och konsekvensbedömning av eventuella konsekvenser. |
— |
Samordning och strukturering av säkerhetsforskningen: Samordning av europeiska och internationella insatser för säkerhetsforskning och utveckling av synergieffekter mellan civil forskning, säkerhetsoch försvarsforskning, förbättring av rättsliga förutsättningar och uppmuntran till optimal användning av befintliga infrastrukturer. |
11. Rymdteknik
Syfte
Stödja ett europeiskt rymdprogram med inriktning på tillämpningar som t.ex. global övervakning för miljö och säkerhet (GMES), till nytta för medborgarna och för den europeiska rymdindustrins konkurrenskraft. Detta skall bidra till utvecklingen av en europeisk rymdpolitik som kompletterar de insatser som görs av medlemsstaterna och av andra nyckelaktörer, inbegripet Europeiska rymdorganisationen.
Bakgrund
På detta område kan EU bidra till att förbättra definitionen av gemensamma mål på grundval av användarnas krav och strategiska mål, samordna verksamheterna för att, undvika dubbelarbete och maximera kompatibiliteten samt utforma standarder. Offentliga myndigheter och beslutsfattare är viktiga potentiella användare, och den europeiska industrin gynnas också av en väldefinierad europeisk rymdstrategi som genomförs med hjälp av ett europeiskt rymdprogram med visst stöd från de föreslagna åtgärderna för forskning och teknisk utveckling. Åtgärder på europeisk nivå behövs också för att stödja EU:s politiska mål, t.ex. inom områdena jordbruk, skogsbruk, fiske, miljö, hälsa, telekommunikationer, säkerhet och transport, liksom för att se till att Europa är en respekterad partner i det regionala och internationella samarbetet.
Under de senaste fyrtio åren har Europa byggt upp enastående teknisk kompetens. Att upprätthålla en konkurrenskraftig industri (inbegripet tillverkare, tjänstetillhandahållare och operatörer) kräver ny forskning och teknik. Rymdtillämpningar gynnar medborgarna i stor utsträckning i form av tekniska spin-off-effekter, och är oumbärliga i ett högteknologiskt samhälle .
Nedanstående verksamheter syftar till att utforska rymdtillgångar (i samarbete med in situ-tillgångar, däribland luftburna tillgångar) för införande av tillämpningar - GMES - och användningen av dem för brottsbekämpningsaspekterna inom EU:s politik. Verksamheterna syftar också till utforskning av rymden och serviceinfrastruktur i omloppsbana med möjligheter till internationellt samarbete och stora tekniska genombrott samt kostnadseffektiva projekt , och till utnyttjande och utforskning av rymden med hjälp av möjliga verksamheter som garanterar EU:s strategiska roll. Dessa verksamheter skall kompletteras med andra åtgärder som ingår i ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt i utbildningsprogrammet. De politiska fördelarna av verksamheterna nedan skall också utnyttjas till fullo. I det ingår även kompletterande stöd för behov av nya strategier som kan uppkomma, t.ex. rymdbaserade lösningar till stöd för utvecklingsländer, användande av verktyg för rymdobservation och metoder för att stödja utvecklingen inom gemenskapens politik.
Nedanstående gemenskapsverksamheter skall bedrivas med den kapacitet som redan finns i Europa, eventuellt genom utläggning på entreprenad. En splittring av resurserna genom skapandet av nya enheter och förvaltningsstrukturer skall undvikas.
Verksamheter
— |
Rymdbaserade tillämpningar i det europeiska samhällets tjänst
|
— |
Utforskning av rymden
|
— |
FoTU för att stärka rymdrelaterat företagande
|
II. IDÉER
Syfte
Detta program skall öka dynamiken, kreativiteten och spetskompetensen inom europeisk forskning vid kunskapens gränser. Detta görs genom stöd till forskardrivna forskningsprojekt som genomförs inom alla områden av enskilda forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå. Projekten finansieras på grundval av förslag som lämnas av forskare från både den privata och offentliga sektorn om ämnen som de själva väljer, och utvärderas med vetenskaplig kvalitet som enda kriterium genom s.k. peer review. Forskningsresultaten skall alltid meddelas och spridas.
Bakgrund
Forskardriven spetsforskning är en viktigt drivkraft för välstånd och social utveckling eftersom den skapar nya möjligheter för vetenskapliga och tekniska framsteg. Den bidrar även till att alstra ny kunskap som leder till framtida tillämpningar och marknader.
Trots många prestationer och goda resultat på många områden gör inte Europa det bästa av den forskningspotential och de resurser som finns - det finns ett akut behov av större kapacitet att ta fram kunskap och omsätta kunskap i ekonomiska värden och tillväxt .
En europatäckande konkurrenskraftig finansieringsstruktur för spetsforskning som verkställs av enskilda forskarlag är ett nyckelinslag i det europeiska området för forskningsverksamhet och kompletterar annan verksamhet på EU-nivå och nationell nivå. Den kan bidra till att göra Europa mer dynamiskt och attraktivt för de mest framstående forskarna från både Europa och tredjeländer samt för industriinvesteringar.
Verksamheter
Denna åtgärd skall betjäna de mest lovande och produktiva forskningsområdena och utnyttja de bästa möjligheterna för vetenskapliga och tekniska framsteg, inom och mellan ämnesområden, inbegripet ingenjörsvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora. Den skall genomföras oberoende av temainriktningarna i andra delar i ramprogrammet. Forskare i början av sin yrkesbana och nya grupper liksom etablerade forskarlag skall uppmärksammas.
EU-verksamheten inom spetsforskningen skall genomföras av ett europeiskt forskningsråd , som inledningsvis skall inrättas som ett genomförandeorgan som skall bli en oberoende struktur inrättad genom förfarandet i enlighet med artikel 251 i fördraget. Det skall bestå av ett vetenskapligt råd och en styrelse. Det vetenskapliga rådet skall understödjas av tillfälligt anställd forskningspersonal som utses av det vetenskapliga rådets medlemmar. Förvaltningen av forskningsrådet skall skötas av personal som antingen har anställts särskilt för detta ändamål eller flyttats från EU:s institutioner, och kommer endast att omfatta de faktiska administrativa behoven för att garantera den stabilitet och kontinuitet som krävs för en effektiv förvaltning.
Det vetenskapliga rådet skall bestå av företrädare för det europeiska forskarsamfundet på högsta nivå vilka skall agera som individer, oberoende av politiska eller andra intressen. Rådet skall välja sina medlemmar från forskarsamfundet och därvidlag säkra mångfalden när det gäller forskarnas forskningsområden och tillämpa allmänna kriterier som fastställts av den europeiska lagstiftaren enligt förfarandet i artikel 251 i fördraget. Medlemmarna av det vetenskapliga rådet skall utses för en period på fyra år som kan förnyas en gång för högst tre år enligt ett rotationssystem som skall garantera kontinuiteten i det vetenskapliga rådets arbete . Det vetenskapliga rådet skall bl.a. till fullo ansvara för beslut om vilken typ av forskning som skall finansieras och fungera som garant för verksamhetens kvalitet ur ett vetenskapligt perspektiv och för antagandet av en uppförandekod om undvikande av intressekonflikter . Dess uppgifter skall framför allt omfatta utvecklingen av det årliga arbetsprogrammet, inrättandet av förfarandet för Peer Review liksom övervakning och kvalitetskontroll avseende programmets genomförande ur ett vetenskapligt perspektiv.
Ansvaret för alla aspekter rörande genomförandet av programmet skall ligga på den särskilda genomförandestrukturen, i enlighet med det årliga arbetsprogrammet. Genomförandet av förfarandet för peer review och urvalsförfarandet i enlighet med de principer som fastställts av det vetenskapliga rådet, liksom säkerställandet av den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av anslagen skall framför allt ske inom ramen för denna struktur. Kostnader för administration och personal inom det europeiska forskningsrådet (det vetenskapliga rådet och den särskilda genomförandestrukturen) får inte uppgå till mer än tre procent av det europeiska forskningsrådets årliga budget.
Det vetenskapliga rådet och styrelsen skall årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om genomförandet och förvaltningen av verksamheten för att bedöma resultaten och ändra och förbättra förfarandena utifrån erfarenheterna.
Under den inledande övergångsperioden skall kommissionen se till att inrättandet av det europeiska forskningsrådet är förenligt med principerna om vetenskaplig excellens, självständighet , effektivitet och öppenhet och att det vetenskapliga rådets strategi och genomförandemetod efterlevs fullt ut. Samtidigt skall kommissionen, genom förfarandet enligt artikel 251 i fördraget, vidta alla nödvändiga åtgärder för att inrätta det europeiska forskningsrådet som en permanent och rättsligt oberoende struktur. Inrättandet och förvaltningen av det europeiska forskningsrådet skall fortlöpande ses över och utvärderas i syfte att bedöma resultaten och ändra och förbättra förfarandena utifrån erfarenheterna. Senast 2008 skall en oberoende översyn av det europeiska forskningsrådets strukturer och mekanismer göras utifrån kriterierna för vetenskaplig excellens, självständighet, effektivitet, ansvarsskyldighet och öppenhet, varvid det vetenskapliga rådet skall delta fullt ut. Efter översynen får det europeiska forskningsrådets strukturer och mekanismer ändras. Kommissionen skall se till att det förberedande arbete som krävs för en övergång till denna förändrade struktur utförs .
Det europeiska forskningsrådet skall ha befogenhet att genomföra egna strategiska studier i syfte att förbereda och stödja verksamheten. Det skall särskilt ha befogenhet att samråda med europeiska, mellanstatliga och nationella initiativ för att undvika dubbelfinansiering av forskning på EU-nivå och nationell nivå.
III. MÄNNISKOR
Syfte
Att stärka den mänskliga potentialen för forskning och teknik i Europa kvantitativt och kvalitativt genom att uppmuntra människor att slå in på forskarbanan, uppmuntra europeiska forskare att stanna i Europa, att locka forskare från hela världen till Europa och göra Europa mer attraktivt för de mest framstående forskarna. Detta skall göras genom tillämpning av samma uppsättning instrument som när det gäller det sjätte ramprogrammet, med mindre justeringar där så är nödvändigt, och genom en sammanhängande uppsättning Marie Curie-åtgärder, med särskild betoning på det europeiska mervärde de genererar genom sin strukturerande effekt på det europeiska forskningsområdet. Dessa åtgärder kommer att riktas mot forskare inom alla stadier av karriären, från grundläggande forskarutbildning särskilt avsedd för unga människor till livslångt lärande och karriärutveckling såväl inom den offentliga som den privata sektorn. Insatser skall även göras för att se till att en avsevärd del av resurserna går till åtgärder som syftar till att öka de kvinnliga forskarnas deltagande, eftersom kvinnor fortfarande deltar i långt mindre utsträckning än män på dessa områden.
Bakgrund
Rik tillgång på högt kvalificerade forskare är en nödvändig förutsättning för vetenskaplig utveckling och för att stödja innovativ verksamhet, men också en viktig faktor för att locka och hålla kvar offentliga och privata forskningsinvesteringar. Mot bakgrund av den ökande konkurrensen på global nivå är utvecklingen av en öppen europeisk arbetsmarknad för forskare utan någon form av särbehandling och diversifieringen av kunskaper och karriärvägar för forskare av avgörande betydelse för att en fördelaktig rörlighet för forskare och deras kunskaper skall kunna gynnas, både inom Europa och globalt.
De åtgärder som avses i sjunde ramprogrammet skall lägga särskild vikt vid forskare i början av sin yrkesbana och erbjuda stöd i början av den vetenskapliga karriären samt åtgärder för att minska kompetensflykten, till exempel i form av återvändande- och återintegreringsstöd för forskare.
Rörlighet, både över nationsgränser och mellan sektorer, samt stimulans av industriellt deltagande och öppnande av forskningskarriärer och akademiska poster på europeisk nivå är viktiga komponenter för det europeiska området för forskningsverksamhet, och nödvändiga för att den europeiska forskningskapaciteten och de europeiska forskningsresultaten skall kunna stärkas. Programmet ”Människor” kommer att samordnas nära med utbildningsprogrammen samt med andra delar av sjunde ramprogrammet. En annan viktig faktor är införandet av rimliga anställningsvillkor, både för att garantera forskningens oberoende och anpassa lönenivån till högsta internationella standarder samt för att se till att forskarna omfattas av socialförsäkringssystemen. Att öka forskarnas rörlighet och stärka resurserna för de institutioner som drar till sig forskare från andra medlemsstater kommer att gynna starka europeiska forskningsmiljöer och sprida deras spetskompetens inom Europeiska unionen.
Rörlighet för forskare är tillämpligt inom alla sektorer av vetenskaplig och teknisk forskning inom det sjunde ramprogrammet, samtidigt som även framtida vetenskaplig utveckling beaktas.
Mot bakgrund av att andelen kvinnor i vetenskapliga yrken i flera europeiska länder är låg skall programmet Människor innehålla bestämmelser om åtgärder för att avhjälpa denna anakronistiska obalans mellan könen.
EU och medlemsstaterna bör lansera verksamhet på europeisk, nationell och regional nivå för att inrätta tjänster som gör det möjligt att förena yrkes- och familjeliv. En sådan socialpolitik kommer även att ha stor inverkan på politiken för vetenskap och teknik.
För att uppfylla målet om åtta forskare per tusen anställda krävs det att åtgärderna omfattar frågor som kursuppläggning och undervisningsmetoder, för att locka unga människor att intressera sig för en vetenskaplig karriär.
Marie Curie-åtgärderna anses allmänt vara den bästa delen av tidigare ramprogram och de har varit mycket framgångsrika. En hämmande faktor för deltagande i Marie Curie-programmet har emellertid varit överteckning, vilket får konsekvenser för i synnerhet forskarsamfundet och affärsvärlden. En betydande ökning av budgeten för sjunde ramprogrammet är i högsta grad motiverad.
Verksamheter
— |
Grundutbildning för forskare i syfte att förbättra deras karriärmöjligheter, inom både offentlig och privat sektor, inbegripet genom att bredda deras vetenskapliga och allmänna kunskaper , däribland kunskaper om tekniköverföring och företagande, och locka fler forskare i början av sin yrkesbana till vetenskapliga yrkesbanor. Genomförandet skall ske genom Marie Curie-nätverk där huvudsyftet är att forskarnas grundutbildning och karriärutveckling skall stärkas på europeisk nivå och inte splittras upp. Nätverk för partnersamverkan som förutsätter en närmare integrering av ett fåtal partner skall upprättas i enlighet med Erasmussystemet. Rörlighet för forskare skall uppmuntras genom ökad kommunikation och länkar mellan programmet Människor och programmet Kapacitet. Medlemmarna i gränsöverskridande nätverk skall utnyttja sina kompletterande kunskaper med hjälp av integrerade utbildningsprogram. Stödet omfattar rekrytering av forskare i karriär, organisering av utbildning som även är öppen för forskare utanför nätverket och högre ämbeten och/eller positioner inom industrin för kunskapsöverföring och övervakning , samtidigt som man tar till vara de viktigaste och mest karakteristiska dragen i gäststipendierna inom industrin under det femte ramprogrammet. Forskare i början av sin yrkesbana skall beviljas återintegreringsbidrag efter grundutbildningen. Dessutom skall det inrättas en permanent mekanism för horisontell samordning mellan programmet Människor och programmet Erasmus för högre utbildning. |
— |
Livslångt lärande och karriärutveckling för att stödja forskares karriärutveckling. I syfte att komplettera eller förvärva ny kunskap och kompetens eller öka den tvärvetenskapliga rörligheten och/eller rörligheten mellan sektorer skall stöd ges till de bästa doktoranderna, som skulle kunna delta i väletablerade forskarlag för att arbeta på sina doktorsavhandlingar. Detta kommer att kräva ett ömsesidigt erkännande av utbildningens kvalitet och av diplom och andra utbildningsbevis som utfärdas i samband med programmen i fråga. Stöd skall även ges till forskare med särskilda behov av ytterligare/ kompletterande kompetens och kunskap, till forskare som återupptar en forskarkarriär efter ett uppehåll, exempelvis efter mamma- eller föräldraledighet, och för (åter)integrering av forskare i en forskningstjänst på längre sikt i Europa, även i ursprungslandet, efter gränsöverskridande/internationell erfarenhet. Denna åtgärd genomförs genom individuella stipendier som tilldelas direkt på gemenskapsnivå . Kommissionen skall genom ett pilotprojekt undersöka möjligheterna till delfinansiering av regionala, nationella eller internationella program , under förutsättning att detta svarar mot kriterierna för europeiskt mervärde, transparens och öppenhet . |
— |
Inrättande av ett självständigt och oberoende europeiskt universitetsnätverk under ledning av det europeiska forskningsrådet. |
— |
Partnerskap och förbindelser mellan industrin och den akademiska världen: Stöd till program för samarbete på längre sikt mellan organisationer från den akademiska världen och industrin, i synnerhet små och medelstora företag och traditionell tillverkningsindustri . Syftet är att öka spridningen av kunskap med hjälp av gemensamma partnerskap för forskning som grundas på rekrytering av erfarna forskare , med erfarenhet av partnerskap mellan industrin och den akademiska världen, och forskare i början av sin yrkesbana till partnerskapet, utbyte av personal mellan båda sektorerna och på organisering av arrangemang , samtidigt som de viktigaste och mest karakteristiska dragen i gäststipendierna inom industrin under det femte ramprogrammet skall tas till vara i samband med rekrytering och utbyte av det här slaget. Vidare bör man underlätta forskares möjligheter att flytta över från offentliga till privata forskningsinstitutioner och omvänt. |
— |
Den internationella dimensionen: Att öka den europeiska forskningens kvalitet genom att locka forskningstalanger från länder utanför Europa och främja ömsesidigt gynnsamt forskningssamarbete med forskare från länder utanför Europa. Detta skall ske med hjälp av internationella stipendier för forskare från EU och associerade länder (med en inbyggd fas för obligatoriskt återvändande), internationellastipendier för forskare från tredje land och partnerskap för stöd till utbyte av forskare. Gemensamma initiativ mellan europeiska organisationer och organisationer i EU:s grannländer och länder som EU har ett vetenskaps- och teknikavtal med skall också stödjas. Verksamheten skall omfatta åtgärder för att motverka risken för kompetensflykt från utvecklingsländer och tillväxtekonomier samt åtgärder för att upprätta nätverk med europeiska forskare som är verksamma utomlands. Dessa åtgärder skall genomföras i linje med de internationella verksamheterna inom programmen Samarbete och Kapacitet. |
— |
Särskilda åtgärder Till stöd för upprättandet av en verklig europeisk arbetsmarknad för forskare skall genomföras genom att hindren för rörlighet undanröjs och karriärmöjligheterna för forskare i Europa förbättras. Incitament skall ges till offentliga institutioner som främjar sina forskares rörlighet, kvalitet och yrkesprofil . Dessutom kommer priser att instiftas för att höja allmänhetens medvetenhet om Marie Curie-åtgärderna och målen för dessa. |
För att ytterligare underlätta forskares rörlighet, däribland den interregionala rörligheten (även inom ett och samma land), skall den verksamhet som finansieras via strukturfonderna och andra instrument samordnas med verksamheten inom sjunde ramprogrammet.
IV. KAPACITET
Denna del av sjunde ramprogrammet kommer att främja forsknings- och innovationskapacitet i hela Europa och se till att den utnyttjas på ett optimalt sätt. Målet kommer att uppnås på följande sätt:
— |
Effektivast tänkbara användning och utveckling av forskningsinfrastruktur. |
— |
De små och medelstora företagens innovativa kapacitet skall stärkas liksom deras möjligheter att dra nytta av forskningen. |
— |
Stöd till utveckling av regionala forskningsdrivna kluster och forskningsdrivna teknopoler inom ramen för de europeiska teknikplattformarna . |
— |
Forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden skall frigöras. |
— |
Vetenskap och samhälle skall närma sig varandra så att vetenskap och teknik kan integreras i det europeiska samhället på ett harmoniskt sätt. De befintliga helpdeskar som informerar på europeisk, nationell och regional nivå skall ha möjlighet att förse små och medelstora företag, industrin och kunskapsinstitutioner med all relevant information om sjunde ramprogrammet , ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt strukturfonderna. |
— |
Övergripande åtgärder skall vidtas för att stödja det internationella , gränsöverskridande och interregionala samarbetet. |
— |
Kontakter skall skapas inom forskning och innovation och mellan industrin och små och medelstora företag. |
— |
Den europeiska spetsforskningen skall göras synligare. |
Verksamheten i denna del av sjunde ramprogrammet kommer också att stödja en samstämmig politisk utveckling, utgöra en del av samordningen inom ramen för programmet Samarbete och bidra till den del av gemenskapens politik och initiativ som syftar till att förbättra samstämmigheten för och effekterna av medlemsstaternas politik. Detta kommer att ske på följande sätt:
— |
Det europeiska vetenskapsystemet kommer att stärkas och förbättras, bl.a. när det gäller frågor som rör vetenskapliga råd och expertis samt förbättrade bestämmelser. |
— |
Övervakning och politisk utvärderingsanalys av forskningsrelaterad politik och industristrategier. |
— |
Samordning av forskningspolitik, även gränsöverskridande samarbetsinitiativ på nationell eller regional nivå i frågor av allmänt intresse. Särskild vikt skall läggas vid a) en samverkansmetod vid utvecklingen av forskningspotential i kombination med innovationsdrivna strukturfondsprogram och andra program och b) en minskning av de administrativa och praktiska hindren för ett effektivt gränsöverskridande samarbete mellan regioner från olika medlemsstater och för framväxten av en kombinerad forsknings- och innovationskapacitet. |
FORSKNINGSINFRASTRUKTUR
Syfte
Att optimera användning och utveckling av Europas bästa forskningsinfrastruktur, och bidra till att på alla vetenskapliga och tekniska områden skapa ny forskningsinfrastruktur som är av intresse för hela Europa, som Europas vetenskapsmän behöver för att vara med och leda forskningsutvecklingen och som kan vara till hjälp för industrin när den behöver ökade kunskaper och mer teknisk know-how.
Bakgrund
Forskningsinfrastrukturerna får en alltmer ökande betydelse för kunskapsutvecklingen och hur vi utnyttjar den. Forskningens kärna utgörs av till exempel strålkällor, databaser för genomik och samhällsvetenskap, observatorier för miljö- och rymdstudier, system för bildframställning eller renrum för studier och utveckling av nya material eller nanoelektronik. Allt detta är dyrt, kräver bred expertis och bör användas ochutnyttjas av en stor del av Europas vetenskapsmän och konsumenter.
Utarbetandet av ett europeiskt förhållningssätt gentemot forskningsinfrastruktur, bland annat datorer och elektronisk kommunikation, och verksamhet på unionsnivå kan ha stor betydelse för tillväxten av europeisk forskning och användandet av den samt bidra till utvecklingen av det europeiska området för forskningsverksamhet .
EU både kan och bör agera katalysator och hävstång genom att se till att tillträde till och användning av infrastrukturer i de olika medlemsstaterna garanteras. Detta kan ske genom att utvecklingen av infrastrukturerna stimuleras på ett samordnat sätt och att man banar väg för ny forskningsinfrastruktur av europeiskt intresse på medellång och lång sikt.
Verksamheter
Verksamhet på detta område kommer att genomföras för hela det vetenskapliga och tekniska området. Genomförandet kommer att ske i samverkan med de tematiska områdena så att all verksamhet i EU-sammanhang motsvarar de behov som finns av forskningsinfrastruktur inom de olika områdena, även internationellt.
Tillämpningen av ett system med ”kunskapsvoucher” för små och medelstora företag som finansieras på medlemsstatsnivå kan visa sig vara ett användbart instrument när det gäller att stödja spridningen av kunskap. Kunskap och know-how som direkt kan omvandlas till innovativa kommersiella produkter får erbjudas avgiftsfritt till små och medelstora företag genom ett nationellt eller regionalt system med ”kunskapsvoucher” för små och medelstora företag, vilket bidrar till att stärka dessa företags innovationsförmåga. ”Kunskapsvoucher” får finansieras med EU-medel inom ramen för det sjunde ramprogrammet och strukturfonderna (enligt målet om ”regional konkurrenskraft och sysselsättning”).
Följande arbete skall genomföras:
— |
Stöd till befintliga infrastrukturer för forskning
|
— |
Stöd till ny infrastruktur för forskning
|
De infrastrukturprojekt som föreslås omfattas av dessa åtgärder kommer att väljas ut uteslutande enligt följande kriterier:
— |
Först och främst: vetenskaplig excellens |
— |
Mervärde av EU:s ekonomiska stöd |
— |
Förmåga att erbjuda en tjänst till användare från vetenskapssamfundet (akademiska och industriella) på EU-nivå |
— |
Internationell betydelse |
— |
Teknisk och organisatorisk genomförbarhet och teknisk utvecklingskapacitet |
— |
Möjligheter till europeiskt partnerskap och de viktigaste aktörernas insatser, Europeiska investeringsbanken och strukturfonderna |
— |
Utvärdering av bygg- och driftskostnader |
— |
Bidrag till ett europeiskt område för forskningsverksamhet |
— |
Bidrag till målet om att utveckla ”forskningsbaserade kompetenskluster” |
När det gäller uppbyggnaden av ny infrastruktur bör potentialen för vetenskaplig excellens i konvergensregionerna och de yttersta randområdena beaktas. Gemenskapens stödinstrument, ramprogram och strukturfonder kommer att samordnas på ett effektivt sätt.
FORSKNING TILL FÖRMÅN FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG
Syften
Att stärka europeiska små och medelstora företags innovationskraft liksom deras bidrag till utveckling av nya tekniska produkter och marknader genom att hjälpa dem att lägga ut forskning på entreprenad, öka forskningsansträngningarna, få bättre tillgång till förhandsfinansiering, utvidga deras nätverk, bättre utnyttja forskningsresultat och förvärva teknisk know-how för att överbrygga klyftan mellan forskning och innovation .
Bakgrund
De små och medelstora företagen är kärnan i europeiskt näringsliv. De bör vara en nyckelkomponent i innovationssystemet och i den kedja som leder från kunskap till nya produkter, processer och tjänster. Europas små och medelstora företag står inför ökad konkurrens både på den inhemska marknaden och världsmarknaden och måste därför öka sitt kunnande och sin forskning, utveckla projekt som underlättar forskningens marknadstillträde, utöka sin verksamhet på större marknader och internationalisera sina kunskapsnätverk. De flesta åtgärder i medlemsstaterna som avser små och medelstora företag varken främjar eller stödjer gränsöverskridande forskningssamarbete eller tekniköverföring. Det krävs åtgärder på EU-nivå för att komplettera och förbättra effekterna av åtgärder som vidtagits på nationell och regional nivå. Utöver åtgärderna nedan kommer små och medelstora företags deltagande att uppmuntras och underlättas och hänsyn kommer att tas till företagens behov. Detta förhållningssätt präglar hela sjunde ramprogrammet. Om de särskilda instrumenten för små och medelstora företag överutnyttjas kommer finansieringen av de olika instrumenten inom ramprogrammet att ses över så att finansieringen inriktas på de mest efterfrågade instrumenten. Synergieffekterna mellan sjunde ramprogrammet och Eureka kan utnyttjas till att stödja partnerskap mellan storföretag och små och medelstora företag
Verksamheter
Särskilda åtgärder som stöd till små och medelstora företag tas fram för små och medelstora företag eller sammanslutningar av sådana företag som behöver lägga ut forskning på entreprenad till universitet och forskningscentrer. Detta gäller främst låg- och medelhögtekniska små och medelstora företag med liten eller obefintlig forskningskapacitet. Även forskningsintensiva små och medelstora företag som behöver lägga forskning på entreprenad för att komplettera sin huvudsakliga forskningskapacitet får delta. De får även fungera som forskningsleverantörer för andra projektpartner. Stöd kommer även att ges till skapandet av spin-off-effekter som ett sätt att kommersialisera forskningsresultat. Åtgärder kommer att vidtas på hela det vetenskapliga och tekniska området genom tillämpning av en nedifrån-och-upp-strategi. Åtgärderna kommer att omfatta forsknings- och demonstrationsverksamhet, varvid resultaten förs närmare marknaden samtidigt som denna typ av åtgärder kopplas till de instrument som erbjuds av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Ekonomiska medel kommer att tilldelas enligt följande :
— |
Forskning för små och medelstora företag: För att stödja små grupper av innovativa små och medelstora företag och hantverksföretag i Europa att lösa vanliga eller mer komplexa tekniska problem genom ramprogrammet och/eller mellanstatliga finansieringsåtgärder, såsom kommissionens, EIB:s och EBRD:s initiativ Jeremie och Jasper . |
— |
Forskning för sammanslutningar av små och medelstora företag: Att stödja sammanslutningar av små och medelstora företag och grupperingar av sådana företag för att utveckla tekniska lösningar på problem som är vanligt förekommande hos många små och medelstora företag i särskilda industrisektorer eller segment av värdekedjan. |
— |
Forskning för det civila samhällets organisationer: För att hjälpa det civila samhällets organisationer eller nätverk av det civila samhällets organisationer att dra nytta av forskning från forskningsinstitutioner. |
Dessa tre system kommer att ersätta den forskningssamverkan och kollektiva forskning som genomförs för små och medelstora företag inom ramen för det sjätte ramprogrammet. Inga ändringar kommer att göras i de administrativa och förvaltningsmässiga reglerna förutom då det är nödvändigt för att åstadkomma en förenkling.
Dessutom kommer stöd att ges till system med ”nationella priser för ny forskning” som ställer finansiella medel till förfogande för små och medelstora företag eller deras branschorganisationer för att de skall kunna utarbeta förslag till ramprogrammet.
Åtgärder kommer att vidtas för att underlätta små och medelstora företags deltagande, såsom skapande eller vidareutveckling av organ som särskilt inriktar sig på att underlätta för små och medelstora företag att delta i sjunde ramprogrammet
Genom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation kommer stöd att ges till nätverk av ”mellanhänder” och nationella och regionala åtgärder med följande mål:
— |
att uppmuntra små och medelstora företag att delta i sjunde ramprogrammet och att underlätta deras tillgång till det, och |
— |
att se till att de små och medelstora företagen fullt ut utnyttjar finansieringsmöjligheterna inom ramen för ramprogrammet. |
KUNSKAPSREGIONER
Syften
Att stärka de europeiska regionernas forskningspotential, särskilt genom att främja och stödja utvecklingen i hela Europa av forskningsdrivna kluster som binder samman universitet, forskningscentrer, företag och regionala myndigheter.
Bakgrund
Regionernas betydelse för forskningen och utvecklingen i EU erkänns mer och mer. Forskningspolitik och - verksamhet på regional , interregional och gränsöverskridande nivå är ofta beroende av kluster bestående av både offentliga och privata aktörer. Pilotåtgärden ”Kunskapsregioner” visade hur dynamisk denna utveckling har blivit och att det är nödvändigt att stödja och stimulera utvecklingen av sådana strukturer.
Åtgärderna på detta område kommer att göra det möjligt för Europas regioner att förbättra sin förmåga att investera i FoTU och genomföra forskningsverksamhet, samtidigt som de maximerar sina möjligheter att framgångsrikt delta i europeiska forskningsprojekt och underlättar upprättandet av regionala center/kluster, vilket kommer att främja den regionala utvecklingen i Europa och utveckla det europeiska området för forskningsverksamhet .
Samarbete mellan angränsande gränsregioner är ett specialfall och måste uppmärksammas på samma sätt som i Interreg III-programmen och enligt de regler som styr det territoriala målet. Initiativet ”kunskapsregioner” måste innehålla lösningar för gränsöverskridande problem och mekanismer som uppmuntrar gränsöverskridande regionalt samarbete inom forskning, oavsett om de berörda regionerna omfattas av konvergensmålet eller målet om regional konkurrenskraft.
Verksamheter
Initiativet Kunskapsregioner kommer att föra samman regionala aktörer som är verksamma inom forskning: universitet, forskningscentrer, industri, myndigheter (regionala myndigheter eller regionala utvecklingsorgan). Projekten kommer att innefatta åtgärder till stöd för genomförandet av regionala innovationsstrategier, gemensamma analyser av de regionala eller gränsöverskridande klustrens forskning (i samordning med annan, bredare, verksamhet som rör de regionala innovationsklustren) och utarbetande av en rad instrument för särskild forskning, även genom mentorsverksamhet i regioner som inte har satsat så mycket på forskning som andra och genom direkt stöd till framväxande kunskapsregioner . Detta kommer att innefatta åtgärder som syftar till att förbättra forskningsnätverkens arbete, tillträdet till finansiering av forskning och integrationen av aktörer och institutioner inom forskningen i de regionala ekonomierna. Denna verksamhet kommer att genomföras med hänsyn till EU:s regionalpolitik (särskilt när det gäller användning av strukturfonder) och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt utbildningsprogrammen.
I samband med genomförandet av den särskilda verksamheten Kunskapsregioner kommer man att söka efter beröringspunkter med EU:s regionalpolitik, samt med större nationella och regionala program , särskilt för konvergensregioner och de yttersta randområdena. Ytterligare medel kommer i detta sammanhang att tillhandahållas från strukturfonderna och eventuellt EIB-gruppen för att stärka regionala strukturer för tekniköverföring och i synnerhet parker och komplex för vetenskap och teknik samt zoner för innovation, inkubatorer och högteknologiska enheter.
FORSKNINGSPOTENTIAL
Syfte
Att stimulera genomförandet av det utvidgade EU:s hela forskningspotential genom att frigöra och utveckla forskningspotentialen i EU:s konvergensregioner och yttersta randområden (13) ), samt bidra till att stärka forskarnas förmåga att framgångsrikt delta i forskningsverksamhet på EU-nivå.
Bakgrund
Europa utnyttjar inte till fullo sin forskningspotential, i synnerhet inte i mindre gynnade områden långt bort från kärnan i Europas forskning och industriella utveckling. Forskare och institutioner i dessa regioner behöver hjälp för att kunna bidra till europeisk forskning samtidigt som man drar nytta av den kunskap och de erfarenheter som finns i andra europeiska regioner. Syftet med denna åtgärd är därför att skapa villkor som gör det möjligt för dessa forskare och institutioner att utnyttja hela sin potential och fullt ut skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet i den utvidgade unionen.
Verksamheter
Åtgärden på detta område kommer att innebära stöd till följande:
— |
Gränsöverskridande utbyte av forskare mellan utvalda organisationer i konvergensregionerna och en eller flera partnerorganisationer. Utvalda centrer rekryterar erfarna forskare och förvaltare från medlemsstaterna, associerade länder, grannländer och tredje länder . |
— |
Förvärvande och utveckling av forskningsutrustning och utveckling av en omgivning som gör det möjligt att fullt ut utnyttja den intellektuella potential som finns på de utvalda centrerna i konvergensregionerna. |
— |
Organisation av workshops och konferenser för att underlätta kunskapsutbyte. Främjande av spridning och överföring av forskningsresultat i andra länder och på internationella marknader. |
— |
Utvärderingsmöjligheter för forskningscentrer i konvergensregioner som behöver internationell oberoende expertutvärdering av nivån på deras allmänna forskningskvalitet och infrastrukturer. |
Man kommer att sträva efter att samordna åtgärderna med EU:s regionalpolitik. Genom åtgärderna under denna rubrik kommer behov och möjligheter att fastställas för stärkande av forskningskapacitet för kommande och befintliga spetsforskningscentrer i konvergensregioner för eventuellt stöd från struktur- och sammanhållningsfonderna.
Man kommer också att sträva efter synergieffekter med ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation för att i samarbete med industrin främja den kommersiella användningen av FoU på regional nivå.
VETENSKAP I SAMHÄLLET
Syfte
Med målet att bygga ett effektivt och demokratiskt europeiskt kunskapssamhälle syftar åtgärden till främja en harmonisk integration av de vetenskapliga och tekniska ansträngningarna liksom tillhörande vetenskapspolitik i det europeiska samhället, genom att på europeisk nivå stimulera reflektion och debatt om vetenskap och teknik samt relationerna till samhälle och kultur.
Miljöpolitik kommer i synnerhet att utgöra mötespunkten mellan vetenskapligt kunnande och social utveckling.
Bakgrund
Vetenskap och teknik får allt större betydelse för vårt dagliga liv. Trots att de är produkter av socialt liv och har formats av sociala och kulturella faktorer befinner sig vetenskapen och teknik långt ifrån både allmänhetens och beslutsfattarnas vardag, och förblir föremål för missförstånd och ogrundade farhågor och förhoppningar. Omtvistade frågor som rör kommande teknik bör behandlas av samhället på grundval av välgrundad information i en debatt som leder till sunda val och beslut.
Verksamheter
Det omfattande och integrerade initiativet på detta område kommer att innefatta stöd till följande:
— |
Förstärkning och förbättring av det europeiska vetenskapssystemet, även frågor om vetenskapliga råd och expertis, skapandet av en europeisk kunskapsbank, framtiden för vetenskapliga publikationer, stöd för indexering och bevarande av vetenskapliga publikationer och främjande av en lättare tillgång till vetenskapliga publikationer för de intresserade bland allmänheten, skydd av vetenskapliga områden som riskerar att utnyttjas i felaktigt syfte och genom bedrägerier; förtroende samt självreglering. |
— |
Ett bredare engagemang av forskare och allmänhet, även det organiserade civila samhället, i vetenskapliga frågor. Detta för att förekomma och klargöra politiska och samhälleliga frågor, även av etisk natur , såsom utnyttjande av djur i försök och forskning . |
— |
Reflektion och debatt om vetenskap och teknik och deras plats i samhället, med utgångspunkt i vetenskapens och teknikens historia, sociologi och filosofi. |
— |
Riskbedömning och riskhantering som verktyg för beslutsfattande. |
— |
Genusforskning, med ett genusperspektiv på alla forskningsområden och främjande av kvinnors roll i vetenskapen och i beslutsfattande vetenskapliga organ . |
— |
Skapande av en fördomsfri omgivning som stimulerar nyfikenhet inför vetenskapen hos unga människor, genom att man lägger större vikt vid den vetenskapliga undervisningen på alla nivåer (inklusive skolor), samt främjande av de ungas intresse för och fulla deltagande i vetenskaplig verksamhet. Utarbetande av en politik om universitetens roll och nödvändiga reformer av universiteten för en anpassning till globaliseringen. |
— |
Utarbetande av en politik om universitetens roll och nödvändiga reformer av universiteten för en anpassning till globaliseringen. |
— |
Förbättrad interkommunikation och ömsesidig förståelse mellan den vetenskapliga världen och den bredare publiken bestående av beslutsfattare, media och allmänheten, genom att vetenskapsmännen får hjälp att presentera och föra ut sitt arbete och genom att stödja vetenskapsinformation , -publikationer och -media. |
Verksamheten kommer att ta sig uttryck i bl.a. forskningsprojekt, studier, nätverk och utbyten, offentliga evenemang och initiativ, priser, undersökningar och uppgiftsinsamling. I många fall kommer detta att innebära internationella partnerskap med organisationer från tredje länder.
INTERNATIONELLT SAMARBETE
Gemenskapen behöver en kraftfull och koherent internationell politik för vetenskap och teknik för att kunna vara konkurrenskraftig och spela en ledande internationell roll. En övergripande strategi för internationellt samarbete som omfattar alla internationella verksamheter som utförs i de olika programmen inom sjunde ramprogrammet kommer att utarbetas.
Den internationella politiken har tre oberoende mål:
— |
Att stödja Europas konkurrenskraft genom strategiska partnerskap med tredje länder på utvalda vetenskapsområden och genom att knyta de bästa vetenskapsmännen från tredje land till EU:s forskningsverksamhet. |
— |
Att bidra till kunskapsproduktionen i Europa genom att möjliggöra för universitet, forskningsinstitut och europeiska företag att komma i kontakt med partner i tredjeländer och på så sätt underlätta deras tillgång till forskning som utförs på annat håll i världen och genom att bidra till att öppna externa marknader för europeiska företag. |
— |
Att åtgärda särskilda problem som tredje länder står inför eller som är av global natur, på grundval av ett gemensamt intresse och till nytta för alla parter. |
Samarbetet med tredje land inom ramen för sjunde ramprogrammet kommer främst att avse följande grupper av länder:
— |
Anslutningsländer och kandidatländer. |
— |
EU:s grannländer, partnerländer i Medelhavsregionen, västra Balkan och de nya oberoende staterna |
— |
Utvecklingsländer, med fokus på deras särskilda behov |
— |
Tillväxtekonomier |
De tematiska internationella samarbetsåtgärderna vidtas inom ramen för samarbetsprogrammet. Internationella åtgärder på området för mänskliga resurser vidtas inom ramen för delprogrammet människor.
Inom ramen för delprogrammet kapacitet kommer åtgärder för att stödja genomförandet av den europeiska strategin för internationellt samarbete inom vetenskap och teknik att genomföras. I synnerhet kommer åtgärder som inte omfattas av delprogrammen samarbete och människor att stödjas, och vid behov kompletteras av särskilda samarbetsåtgärder av ömsesidigt intresse.
Fokus kommer att ligga på ett tvärregionalt vetenskapligt och tekniskt samarbete, inklusive fastställande av strategier för det vetenskapliga och tekniska samarbetet, och på stöd till samordning av nationella strategier för vetenskapligt och teknologiskt samarbete.
Med tanke på den erfarenhet som den internationella sammanslutningen för främjande av samarbete med forskare från de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen (INTAS) samlat under samarbetet med de östeuropeiska och centralasiatiska länderna, kommer INTAS verksamhet att fortsätta. Åtgärderna kommer att finansieras via delprogrammen samarbete, människor och kapacitet.
De internationella samarbetsåtgärder som vidtas inom ramen för sjunde ramprogrammets olika delprogram kommer att samordnas.
GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRETS (GFC) ICKE-NUKLEÄRA ÅTGÄRDER
Syfte
Att ge kundinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd till EU:s politiska process, garantera stöd till genomförande och övervakning av befintlig politik och reagera på nya politiska frågor.
Bakgrund
Gemensamma forskningscentret är fristående från särintressen, både privata och nationella. Detta i kombination med teknisk expertis gör att man kan underlätta kommunikation och samstämmighet mellan olika aktörer (industriföretag, miljöaktivister, medlemsstaternas behöriga myndigheter, andra forskningscentrer osv.) och politiker, särskilt på EU-nivå. Med hjälp av vetenskapligt och tekniskt stöd bidrar Gemensamma forskningscentret till att göra EU:s beslutsprocess mer effektiv, öppen och grundad på sund vetenskap. I detta sammanhang skall gemensamma forskarcentret erbjuda stöd till Europaparlamentet och stärka sina kontakter med parlamentets utskott och ledamöter. Parlamentets beställningar av studier och andra förfrågningar kommer att riktas till gemensamma forskarcentret via en arbetsgrupp för kontakterna mellan parlamentet och gemensamma forskarcentret. All forskning som utförs vid gemensamma forskarcentret kommer att samordnas med den forskning som bedrivs enligt de tematiska prioriteringarna, så att överlappning och dubbelarbete kan undvikas.
För att Gemensamma forskningscentrets stöd till EU-politiken skall kunna vara användbart och trovärdigt måste de vetenskapliga experternas arbete vara av hög kvalitet, och de måste ingå i det internationella vetenskapssamfundet. Gemensamma forskningscentret kommer därför att fortsätta att investera i forskning och nätverkssamarbete med andra spetsforskningscenter på relevanta områden. Centret kommer att delta i alla aspekter av indirekta åtgärder med särskild inriktning på gemensamma vetenskapliga referenssystem, nätverk, utbildning och rörlighet, forskningsinfrastruktur och deltagande i teknikplattformar och samordningsinstrument om man kan bidra med lämplig expertis.
Gemensamma forskningscentret kommer aktivt att verka för att de nya medlemsstaterna och kandidatländerna utvecklar sin forskning upp till samma nivå som för de femton gamla medlemsstaterna.
Gemensamma forskningscentret kommer att stärka sin unika ställning inom det europeiska forskningsområdet i hjärtat av den europeiska vetenskapskulturen. Om europeiska och utomeuropeiska forskare, särskilt forskare i början av sin yrkesbana, får bättre tillgång till centrets resurser kommer detta att förstärka dess samarbete med andra offentliga och privata forskningsorganisationer, fortlöpande förbättra den vetenskapliga kvaliteten i dess egen verksamhet och bidra på ett mer vetenskapligt sätt till högre utbildning och yrkesutbildning, något som skall förbli en hög prioritet för gemensamma forskarcentret.
Verksamheter
Gemensamma forskningscentret kommer att prioritera verksamhet på områden som är av strategisk betydelse för EU och där man kan bidra med sina kunskaper. EU-politiken kommer även i fortsättningen att ges vetenskapligt och tekniskt stöd på kärnområden som hållbar utveckling, klimatförändring, livsmedel, energi, transport, kemikalier, alternativ till djurförsök, forskningspolitik, informationsteknik, referensmetoder och material, bioteknik, risker och samhällsekonomisk inverkan. Tillväxten är av stor betydelse för EU.
— |
Välstånd i ett kunskapsintensivt samhälle
|
— |
Solidaritet och en ansvarsfull hantering av resurserna
|
— |
Säkerhet och frihet
|
— |
Europa som partner i världen
|
(1) Här ingår även finansiellt stöd för administration och samordningsverksamhet inom COST.
(2) Begreppet ”bioekonomi” innefattar all industri och alla ekonomiska sektorer där biologiska resurser produceras, förvaltas eller på annat sätt utnyttjas och därmed relaterade tjänster, leverantörer eller konsumtionsindustri som t.ex. jordbruk, livsmedel, fiske, skogsbruk osv.
(3) Biovetenskap och bioteknik - En strategi för Europa - KOM(2002)0027.
(4) Kompletterande forskning om hållbar förvaltning och bevarande av naturresurserna ingår i temat ”Miljö (inbegripet klimatförändringar)”.
(5) KOM(2000)0769.
(6) Kompletterande forskning om produktion och användning av biologiska resurser ingår i temat ”Livsmedel, jordbruk och bioteknik”.
(7) Forskningsagendorna för dessa Europeiska tekniska plattformar kommer att beaktas i de olika verksamheterna.
(8) KOM(2001)0370.
(9) Den europeiska flygteknikindustrin investerar 14 % av omsättningen i forskning, den europeiska bilindustrin nästan 5 %. Konkurrensfördelen hos EU:s varvsindustri bygger helt och hållet på FoTU.
(10) ACARE: Advisory Council for Aeronautics Research in Europe. ACARE inledde verksamheten 2001 och är det första praktiska exemplet på en teknikplattform; ERRAC: European Rail Research Advisory Council; ERTRAC: European Road Transport Research Advisory Council; teknikplattformen WATERBORNE.
(11) Terroristattacker - förebyggande, beredskap och insatser - KOM(2004) 0698, 0700, 0701, 0702; solidaritetsprogrammet/ CBRN-programmet.
(12) Det Europeiska forumet för strategi och forskningsinfrastruktur (ESFRI) startade i april 2002. Inom ESFRI träffas representanter för de 25 medlemsstaterna, utsedda av de ministrar som är ansvariga för forskning, och en representant från kommissionen. De länder som är knutna till forskningsprogrammet för forskning erbjöds 2004 att delta.
(13) Konvergensregioner är de regioner som anges i artikel 5 i förslaget till rådets förordning (EG) nr [.../...] av den [...] om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L ...). Detta innefattar regioner som omfattas av konvergensmålet, regioner som kan få stöd ur Sammanhållningsfonden och randområden.
BILAGA II
VÄGLEDANDE FÖRDELNING MELLAN PROGRAMMEN
Den vägledande uppdelning mellan programmen ser ut som följer (i miljoner euro):
32 492 |
|
Hälsa |
6 134 |
Livsmedel, jordbruk och bioteknik |
1 935 |
Fiske och hållbart utnyttjande av världshaven |
... |
Informations- och kommunikationsteknik |
9 020 |
Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik |
3 467 |
Energi |
2 385 |
Miljö (inbegripet klimatförändringar) |
1 886 |
Transport (inbegripet flygteknik) |
4 150 |
Samhällsvetenskap och humaniora |
657 |
Säkerhetsforskning |
1 429 |
Rymdforskning |
1 429 |
Idéer |
7 560 |
Människor |
4 777 |
Kapacitet |
3 944 |
Forskningsinfrastruktur (1) |
1 708 |
Forskning till förmån för små och medelstora företag |
1 328 |
Kunskapsregioner |
126 |
Forskningspotential |
320 |
Vetenskap i samhället |
329 |
Internationellt samarbete |
133 |
Gemensamma forskningscentrets icke-nukleära åtgärder |
1 751 |
TOTALT |
50 524 |
(1) Även ett bidrag till Europeiska investeringsbanken för upprättande av den finansieringsfacilitet med riskdelning som avses i bilaga III. I rådets beslut om antagande av särskilda program skall följande fastställas: (a) Bidragets högsta belopp och (b) bestämmelser om hur kommissionen skall besluta om fördelning av inkomster från bidraget och eventuell återstod under sjunde ramprogrammets löptid.
(2) Även gemensamma teknikinitiativ (med finansiell plan etc.) och den del av samordningen och det internationella samarbetet som skall finansieras inom tematiska områden.
BILAGA III
FINANSIERINGSMETODER
Indirekta åtgärder
Den verksamhet som omfattas av sjunde ramprogrammet kommer att finansieras genom en rad olika metoder. Metoderna kommer att användas enskilt eller i kombination för att finansiera olika typer av åtgärder som omfattas av ramprogrammet.
Besluten rörande särskilda program, arbetsprogram och ansökningsomgångar kommer att innehålla följande uppgifter:
— |
Typ(er) av finansiering som används för olika typer av åtgärder. |
— |
Typ av deltagare (t.ex. forskningsorganisationer, universitet, industri, myndigheter) som kan få stöd. |
— |
Typ av verksamhet (forskning, utveckling, demonstration, utbildning, spridning, kunskapsöverföring och annan verksamhet i samband med dessa) som får finansieras. |
I princip skall forskarna få välja typ av finansiering och endast för vissa bestämda områden får det i arbetsprogrammet anges vilken typ av finansiering som bör användas för det ämne som förslagen gäller.
Finansieringsmetoder:
a) |
Stöd till åtgärder som primärt genomförs på grundval av ansökningsomgångar: 1. Samarbetsprojekt Stöd till forskningsprojekt som genomförs av konsortier med deltagare från olika länder och som syftar till att utveckla nytt kunnande, ny teknik, produkter eller gemensamma forskningsresurser. Projektens omfattning, tillämpningsområde och interna organisation kan variera från område till område och mellan olika ämnen. Projekten kan variera mellan små eller medelstora inriktade forskningsprojekt och stora integrerade projekt som tar stora resurser i anspråk för att nå ett fastställt mål. Tyngdpunkten skall ligga på mindre projektkonsortier och små och medelstora företag. Därför skall projekt med enkla, korta och snabba förfaranden, utan komplicerade ekonomiska principer och onödig rapportering införas. 2. Expertnätverk Stöd till gemensamma forskningsprogram, som genomförs av ett antal forskningsorganisationer som integrerar sin verksamhet på ett visst område, och som genomförs av forskningsteam i samarbete under lång tid. För att dessa gemensamma program skall kunna genomföras krävs formella åtaganden från de organisationer som bidrar med resurser och verksamhet. 3. Samordnings- och stödåtgärder Stöd till verksamhet som samordnar eller stödjer forskningsverksamhet och -politik (nätverksbyggande, utbyten, gränsöverskridande tillgång till forskningsinfrastruktur, studier, konferenser etc). Dessa åtgärder får också genomföras på annat sätt än genom ansökningsomgångar. 4. Enskilda projekt Stöd till projekt som genomförs av enskilda forskarlag. Denna metod kommer främst att användas för att stödja forskardrivna spetsforskningsprojekt som finansieras genom överförbart stöd via Europeiska forskningsrådet. 5. Stöd till forskarnas utbildning och karriärutveckling Stöd till forskarnas utbildning och karriärutveckling i alla program, projekt och initiativ samt för åtgärder inom ramen för Marie Curie. Förutsättningar för att kvinnor lättare skall kunna påbörja och fullfölja en forskningskarriär skall främjas. 6. Forskning till förmån för särskilda grupper (särskilt små och medelstora företag) Stöd till forskningsprojekt där större delen av forskningen bedrivs av universitet, forskningscentrer eller andra rättssubjekt till förmån för särskilda grupper, särskilt små och medelstora företag och sammanslutningar av sådana. Ansträngningar kommer att göras för att frigöra ytterligare medel från EIB-gruppen. |
b) |
För att stödja åtgärder som genomförs på grundval av Europaparlamentets och rådets beslut efter förslag från kommissionen kommer gemenskapen att ge ekonomiskt stöd till storskaliga initiativ med finansiering från flera håll.
|
Gemenskapen skall stödja tekniköverföring och bidra till att överbrygga klyftan mellan forskningen och dess kommersialisering genom att ställa finansiella medel till förfogande för Europeiska investeringsfonden (EIF) i syfte att förvalta en ”tekniköverföringsfacilitet”. I enlighet med villkor som skall specificeras i de särskilda programmen och reglerna för deltagande, skall denna facilitet finansiera tekniköverföring från universitet, forskningscenter eller andra rättssubjekt som är verksamma på tekniköverföringsområdet.
Gemenskapen kommer att genomföra finansieringsmetoderna i samverkan med reglerna för deltagande, relevanta bestämmelser om statligt stöd, särskilt gemenskapens ramar om statligt stöd till forskning och utveckling, samt internationella bestämmelser på området. För att kunna uppfylla kraven i denna internationella struktur måste man kunna anpassa den finansiella medverkans omfattning och former från fall till fall, särskilt om finansieringen genomförs med hjälp av andra genomslagsmedel som bidrag från EIB.
Utöver det direkta ekonomiska stödet till deltagarna kommer gemenskapen att förbättra deras möjligheter att få lån från EIB genom finansieringsfaciliteten med riskdelning genom ett bidrag till banken. Banken skall använda gemenskapsbidraget tillsammans med sina egna medel för att täcka försörjning och kapitaltilldelning för sin lånefinansiering. I enlighet med de arrangemang som skall fastställas i reglerna för deltagande och rådets beslut om antagande av särskilda program kommer denna facilitet att innebära mer omfattande lånemöjligheter från EIB till EU:s FoTU-åtgärder (som gemensamma teknikinitiativ, stora projekt - även Eureka , ny forskningsinfrastruktur och projekt som drivs av små och medelstora företag ). Regionala utvecklingsaktörer skall rådfrågas vid utvecklingen av denna finansieringsfacilitet med riskdelning för att underlätta investeringar från den privata sektorn i FoU-projekt.
Om deltagarna i en indirekt åtgärd är etablerade i en region som släpar efter i utvecklingen (konvergensregioner och de yttersta randområdena (1)) kan kompletterande stöd betalas ut från strukturfonderna om så är möjligt och lämpligt. För den händelse att organisationer från kandidatländerna medverkar får ytterligare bidrag från de finansiella föranslutningsinstrument beviljas på liknande villkor. När det gäller åtgärder i den del av programmet kapacitet som heter forskningsinfrastrukturer i sjunde ramprogrammet kommer närmare bestämmelser som finansiering att fastställas i syfte att se till att gemenskapens forskningspengar kompletterar andra EU-instrument och nationella medel, särskilt strukturfonderna.
Direkta åtgärder
Gemenskapen kommer att genomföra verksamhet inom ramen för Gemensamma forskningscentret, och denna verksamhet kommer att benämnas direkta åtgärder.
(1) Konvergensregioner är de regioner som anges i artikel 5 i förslaget till förordning (EG) nr [.../...][om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden]. Detta innefattar regioner som omfattas av konvergensmålet, regioner som kan få stöd ur Sammanhållningsfonden och randområden.
P6_TA(2006)0266
Forskning och utbildning inom kärnenergi (2007-2011) *
Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007-2011) (KOM(2005)0119 - C6-0112/2005 - 2005/0044(CNS))
(Samrådsförfarandet)
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0119) (1), |
— |
med beaktande av artikel 7 i Euratomfördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0112/2005), |
— |
med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
— |
med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0203/2006). |
1. |
Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
2. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 119 andra stycket i Euratomfördraget. |
3. |
Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
4. |
Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
5. |
Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
6. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
KOMMISSIONENS FÖRSLAG |
PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
||||||
Ändring 1 |
|||||||
Skäl 13 |
|||||||
(13) Gemensamma forskningscentret bör bidra till att målen uppnås genom direkt verksamhet och kundorienterat stöd till genomförandet av EU-politiken . |
(13) Gemensamma forskningscentret har den viktiga rollen att tillhandahålla ett kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av EU-politiken. Gemensamma forskningscentret bör få kontinuerligt stöd för att kunna fungera som ett vetenskapligt och tekniskt referenscentrum för EU, oberoende av privata och nationella intressen . |
||||||
Ändring 2 |
|||||||
Skäl 16 |
|||||||
(16) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF). |
(16) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF). Under alla omständigheter bör stöd som återkrävs på grund av bedrägerier och andra oegentligheter som strider mot dessa förordningar återföras till sjunde ramprogrammet och huvudsakligen reserveras för utbildning av forskningspersonal och spridning av vetenskapliga uppgifter. |
||||||
Ändring 3 |
|||||||
Artikel 3, punkt 1, inledningen |
|||||||
Det totala beloppet för genomförandet av sjunde ramprogrammet under perioden 2007-2011 skall vara 3 103 miljoner euro . Beloppet skall fördelas enligt följande (i miljoner euro): |
Det vägledande totala beloppet för genomförandet av sjunde ramprogrammet skall vara 2 751 000 000 euro för femårsperioden från och med den 1 januari 2007 . Beloppet skall fördelas enligt följande (i miljoner euro): |
||||||
Ändring 4 |
|||||||
Artikel 3, punkt 1, tabellen |
|||||||
(a) Forskning om fusionsenergi 2159 |
(a) Forskning om fusionsenergi 1947 |
||||||
(b) Kärnklyvning och strålskydd 394 |
(b Kärnklyvning och strålskydd 394 |
||||||
(c) Gemensamma forskningscentrets verksamhet på kärnenergiområdet 539 |
(c) Gemensamma forskningscentrets verksamhet på kärnenergiområdet 517 |
||||||
Ändring 5 |
|||||||
Artikel 3, punkt 1a (ny) |
|||||||
|
1a. Av det belopp som föreskrivs för forskning om fusionsenergi skall minst 900 000 000 euro avsättas för annan verksamhet än genomförandet av forskningsinfrastrukturen ITER enligt förteckningen i bilaga I. |
||||||
Ändring 6 |
|||||||
Artikel 3, punkt 2a (ny) |
|||||||
|
2a. Kommissionen skall i förväg informera budgetmyndigheten om den avser att avvika från den fördelning av utgifter som anges i anmärkningarna och bilagan till EU:s årliga budget. |
||||||
Ändring 7 |
|||||||
Artikel 5 |
|||||||
All forskningsverksamhet som genomförs inom sjunde ramprogrammet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer. |
All forskningsverksamhet som genomförs inom sjunde ramprogrammet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer och prioritera säkerhetsrelaterade aspekter . |
||||||
Ändring 8 |
|||||||
Artikel 6, punkt 2, stycke 2 |
|||||||
Kommissionen skall överlämna resultatet av denna utvärdering, tillsammans med sina egna kommentarer, till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. |
Kommissionen skall överlämna resultatet av denna utvärdering, tillsammans med sina egna kommentarer, till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén , Regionkommittén samt Europeiska ombudsmannen . |
||||||
Ändring 10 |
|||||||
Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Bakgrund, stycke 2 |
|||||||
Fusion kan inom några decennier komma att bli ett viktigt bidrag till hållbarheten och försörjningstryggheten i EU. Om man lyckas utveckla den får vi energi som är säker, hållbar och miljövänlig. Det långsiktiga målet med europeisk forskning, vilken omfattar fusionsforskning i både medlemsstaterna och associerade tredje länder, är att gemensamt skapa prototypreaktorer för kraftstationer som uppfyller dessa krav och samtidigt är ekonomiskt livskraftiga. |
Oavsett de insatser som EU gör och bör fortsätta att göra i utforskningen av förnybara energikällor kan fusion om 50 - 60 år, när kommersiella fusionsreaktorer slagit igenom på marknaden, komma att bli ett viktigt bidrag till en hållbar och trygg energiförsörjning i EU. Ett ”snabbspår” till fusionsenergi kommer därför att följas så att man så snart som möjligt kan få till stånd ett verkligt fusionskraftverk. Om man lyckas utveckla den får vi energi som är säker, hållbar och miljövänlig. Det långsiktiga målet med europeisk forskning, vilken omfattar fusionsforskning i både medlemsstaterna och associerade tredje länder, är att om cirka 30 - 35 år gemensamt skapa prototypreaktorer för kraftstationer som uppfyller dessa krav och samtidigt är ekonomiskt livskraftiga. |
||||||
Ändring 11 |
|||||||
Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 1 |
|||||||
Detta innefattar verksamhet för ett gemensamt genomförande av ITER (som en internationell forskningsinfrastruktur), särskilt när det gäller platsförberedelser, upprättande av ITER-organisationen och Europeiska gemensamma företaget för ITER, ledning och anställande av personal, allmänt tekniskt och administrativt stöd, byggande av utrustning och installationer samt projektstöd under byggandet. |
Detta innefattar verksamhet för ett gemensamt genomförande av ITER (som en internationell forskningsinfrastruktur), särskilt när det gäller platsförberedelser, upprättande av ITER-organisationen och Europeiska gemensamma företaget för ITER, ledning och anställande av personal, allmänt tekniskt och administrativt stöd, byggande av utrustning och installationer samt projektstöd under byggandet. Europeiska gemensamma företaget för ITER skall svara för ledningen och förvaltningen av det europeiska bidraget till ITER och fullgöra skyldigheterna enligt de internationella avtalen om ITER. Resten av fusionsprogrammet, som syftar till att förbättra de vetenskapliga och tekniska kunskaperna för en snabb utveckling av fusionsenergi, skall genomföras under direkt ansvar av kommissionen, som skall bistås av en rådgivande kommitté i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr ... om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007-2013) (2) (reglerna för deltagande). |
||||||
Ändring 12 |
|||||||
Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 2 |
|||||||
Ett särskilt inriktat program för fysik och teknik kommer att studera anläggningar och resurser i fusionsprogrammet, även JET. Programmet kommer att bedöma teknik av särskild betydelse för ITER, konsolidera projektval inom ITER och förbereda driften av ITER genom experimentell och teoretisk verksamhet. |
Ett särskilt inriktat program för fysik och teknik kommer att studera anläggningar och resurser i fusionsprogrammet, det vill säga JET och de anläggningar för magnetisk inneslutning - tokamaker, stellaratorer och RFP - som redan finns eller är under uppförande i samtliga medlemsstater . Programmet kommer att bedöma teknik av särskild betydelse för ITER, konsolidera projektval inom ITER och förbereda driften av ITER genom experimentell och teoretisk verksamhet. |
||||||
Ändring 13 |
|||||||
Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 4 |
|||||||
Åtgärderna kommer att inbegripa vidare utveckling av förbättrade koncept för magnetisk inneslutning med möjliga fördelar för fusionskraftverk (inriktade på ett slutförande av W7-X stellaratorn), teori och modellering i syfte att få en komplett förståelse av hur fusionsplasma fungerar och samordningen av medlemsstaternas civila forskningsverksamhet om tröghetsinneslutning . |
Åtgärderna kommer att inbegripa vidare utveckling av förbättrade koncept för magnetisk inneslutning med möjliga fördelar för fusionskraftverk (inriktade på ett slutförande av W7-X stellaratorn), teori och modellering i syfte att få en komplett förståelse av hur fusionsplasma fungerar. |
||||||
Ändring 14 |
|||||||
Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 5 |
|||||||
När det gäller omedelbara behov och behov på medellång sikt för ITER, och även vidareutvecklingen av fusion, kommer åtgärder att vidtas för att det skall finnas tillräcklig personalstyrka, i fråga om antal, kompetens, utbildningsnivå och erfarenhet. |
När det gäller omedelbara behov och behov på medellång sikt för ITER, och även vidareutvecklingen av fusion, kommer åtgärder att vidtas för att det skall finnas tillräcklig personalstyrka, i fråga om antal, kompetens, utbildningsnivå och erfarenhet , bland annat genom inrättandet av en europeisk doktorsexamen i fusionsfysik och fusionsteknik . |
||||||
Ändring 15 |
|||||||
Bilaga I, Forskning om fusionsenergi, Verksamheter, punktsats 6a (ny) |
|||||||
|
Tekniköverföring ITER kommer att behöva nya och flexiblare organisationsstrukturer så att innovationsprocessen och de tekniska framsteg som ITER för med sig snabbt kan överföras till industrin, vilket gör att utmaningarna kan mötas och den europeiska industrin därigenom kan bli verkligt konkurrenskraftig. |
||||||
Ändring 16 |
|||||||
Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Bakgrund, stycke 2 |
|||||||
Det finns dock problem i samband med en fortsatt användning av denna energikälla i EU. Nyckelfrågorna är driftsäkerheten och hanteringen av det långlivade avfallet, som båda behandlas genom fortgående arbete på teknisk nivå, även om det också krävs politiska och samhälleliga insatser. Vid all användning av strålning, både inom industri och medicin, är skydd av människa och miljö den allra viktigaste aspekten. Alla temaområden som behandlas här kännetecknas av det allt överskuggande behovet att garantera en hög skyddsnivå. På samma sätt finns det tydligt identifierbara behov inom kärn- och ingenjörsvetenskapen som avser tillgängligheten för forskningsinfrastruktur och expertis. De enskilda tekniska områden har beröringspunkter med varandra som kärnbränslecykeln, aktinidkemi, riskanalys, säkerhetsbedömning och även frågor av samhällelig art eller ledningsfrågor. |
Det finns dock problem i samband med en fortsatt användning av denna energikälla i EU. Det behövs alltjämt insatser för att befästa och förbättra de nuvarande säkerhetsnivåerna och för att se till att ett förbättrat strålskydd förblir en av prioriteringarna i gemenskapens verksamhet. Nyckelfrågorna är driftsäkerheten och hanteringen av det långlivade avfallet, som båda behandlas genom fortgående arbete på teknisk nivå, även om det också krävs politiska och samhälleliga insatser. Vid all användning av strålning, både inom industri och medicin, är skydd av människa och miljö den allra viktigaste aspekten. Alla temaområden som behandlas här kännetecknas av det allt överskuggande behovet att garantera en hög skyddsnivå. På samma sätt finns det tydligt identifierbara behov inom kärn- och ingenjörsvetenskapen som avser tillgängligheten för forskningsinfrastruktur och expertis. De enskilda tekniska områden har beröringspunkter med varandra som kärnbränslecykeln, aktinidkemi, riskanalys, säkerhetsbedömning och även frågor av samhällelig art eller ledningsfrågor. |
||||||
Ändring 17 |
|||||||
Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Verksamheter, punktsats 1 |
|||||||
Med inriktning på genomförande bedrivs forskning och utveckling av djupförvar av utbränt bränsle och långlivat radioaktivt avfall och, i lämpliga fall, demonstration av teknik och säkerhet, för att främja utvecklingen av en gemensam europeisk syn på frågorna om hantering och slutförvar av avfall. Forskning om separation och transmutation och andra möjliga vägar att minska det farliga avfallet. |
Med inriktning på genomförande bedrivs forskning och utveckling av djupförvar av utbränt bränsle och långlivat radioaktivt avfall och, i lämpliga fall, demonstration av teknik och säkerhet, för att främja utvecklingen av en gemensam europeisk syn på frågorna om hantering och slutförvar av avfall. Särskilda insatser inriktade på en karakterisering av denna typ av avfall och dess beteende vid längre förvaring. Forskning om separation och transmutation och andra möjliga vägar att minska det farliga avfallet. |
||||||
Ändring 18 |
|||||||
Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Verksamheter, punktsats 2 |
|||||||
Forskning för att underbygga en fortsatt säker användning av befintliga reaktorsystem (även bränslecykelanläggningar), med beaktande av nya aspekter som förlängd livslängd och utveckling av nya avancerade metoder för säkerhetsbedömning (både den tekniska och den mänskliga faktorn), och bedöma framtida reaktorsystems potential och säkerhetsaspekter på kort och medellång sikt för att bibehålla dagens höga säkerhetsnormer i EU. |
Forskning för att kontinuerligt underbygga en fortsatt säker användning av befintliga reaktorsystem (även bränslecykelanläggningar) och den nya generationens reaktorer och för att minimera risken för mänskliga och organisatoriska fel , med beaktande av nya aspekter som förlängd livslängd och utveckling av nya avancerade metoder för säkerhetsbedömning (både den tekniska och den mänskliga faktorn), och bedöma framtida reaktorsystems potential och säkerhetsaspekter på kort och medellång sikt för att ytterligare förbättra dagens höga säkerhetsnormer i EU. |
||||||
|
I detta sammanhang läggs särskild vikt vid att utforska och införa metoder som kan förebygga mänskliga och organisatoriska fel (individuella eller kollektiva). Vidare uppmuntras en verklig ”säkerhetskultur” inom alla företag så att både anläggningens ägare och dess anställda har säkerheten som ett grundläggande och prioriterat mål. Forskning om reaktorsäkerhet och svåra olyckor avseende både västerländska och ryska reaktorer. |
||||||
Ändring 19 |
|||||||
Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Verksamheter, punktsats 4 |
|||||||
Forskningsinfrastrukturer som materialtestreaktorer, underjordiska forskningslaboratorier, radiobiologiska anläggningar och vävnadsbanker skall bli mer tillgängliga, eftersom de behövs för att bibehålla de höga normerna för tekniska framsteg, innovation och säkerhet i Europas kärnsektor. |
Forskningsinfrastrukturer som materialtestreaktorer och kärnreaktorer för utbildning , forskningslaboratorier, radiobiologiska anläggningar och vävnadsbanker skall bli mer tillgängliga, eftersom de behövs för att bibehålla de höga normerna för tekniska framsteg, innovation och säkerhet i Europas kärnsektor. |
||||||
Ändring 20 |
|||||||
Bilaga I, Kärnfission och strålskydd, Verksamheter, punktsats 5, rubrik och stycke |
|||||||
Mänskliga resurser och utbildning |
Mänskliga resurser , rörlighet och utbildning |
||||||
Man skall söka bibehålla och vidareutveckla vetenskapligt kunnande och människors kapacitet för att det även på lång sikt skall finnas kvalificerade forskare och anställda i kärnsektorn. |
Man skall söka bibehålla och vidareutveckla vetenskapligt kunnande och människors kapacitet för att det så snart som möjligt skall finnas kvalificerade forskare , ingenjörer, fysiker, psykologer med specialisering i organisationssystem och anställda i kärnsektorn , framför allt genom fortsatta utbildningsinsatser på universiteten med särskilt fokus på inrättandet av gemensamma doktorandstudier inom kärnenergi och strålskydd, samt för att främjandet av säkerheten skall vara en prioritet . |
||||||
Ändring 21 |
|||||||
Bilaga I, Gemensamma forskningscentrets (gfc) verksamhet på kärnenergiområdet, Bakgrund, stycke 1 |
|||||||
Gemensamma forskningscentret stödjer målen för den europeiska strategin för energiförsörjning, i synnerhet för att bidra till att Kyoto-målen uppnås. EU har ett erkänt kunnande på många områden som rör kärntekniken, tack vare solida erfarenheter på området. Gemensamma forskningscentrets stöd till EU-politiken och dess bidrag till ny kärnforskning är värdefulla, eftersom de bygger på vetenskaplig expertis och centrets ställning i det internationella vetenskapliga samfundet. Gemensamma forskningscentret har kunnig personal och modern utrustning för genomförande av erkänt vetenskapligt och tekniskt arbete och man stödjer EU:s politik genom att upprätthålla grundläggande kompetens och expertis inför framtiden genom att utbilda unga forskare och hjälpa dem att sprida sitt kunnande. Ny efterfrågan har uppstått särskilt när det gäller yttre förbindelser och säkerhetspolitik. I dessa fall krävs inhemsk och säker information, liksom analyser och system som inte alltid finns tillgängliga på marknaden. |
I arbetet med att stödja EU:s mål skall Gemensamma forskningscentret ha särskilda arbetsuppgifter avseende |
||||||
|
|
||||||
|
Gemensamma forskningscentret har kunnig personal och utrustning för genomförande av erkänt vetenskapligt och tekniskt arbete . Det skall se till att dess infrastruktur håller god kvalitet och förnyas vid behov så att den europeiska forskningen kan behålla sin ledande position. Gemensamma forskningscentret stödjer EU:s politik genom att upprätthålla grundläggande kompetens och expertis inför framtiden genom att ge andra forskare tillträde till sin infrastruktur och utbilda unga forskare och hjälpa dem att sprida sitt kunnande för att på så vis befästa Europas kompetens på kärnenergiområdet . Ny efterfrågan har uppstått särskilt när det gäller yttre förbindelser och säkerhetspolitik. I dessa fall krävs inhemsk och säker information, liksom analyser och system som inte alltid finns tillgängliga på marknaden. |
||||||
Ändring 22 |
|||||||
Bilaga I, Gemensamma forskningscentrets (gfc) verksamhet på kärnenergiområdet, Verksamheter, stycke 1 |
|||||||
Kärnavfallshantering och miljöpåverkan i syfte att förstå kärnbränsleprocessen från energiproduktion till avfallsförvar och att utveckla effektiva lösningar för hantering av högaktivt kärnavfall genom de båda huvudlösningarna (direkt lagring eller separation och transmutation). |
Kärnavfallshantering och miljöpåverkan i syfte att förstå kärnbränsleprocessen från energiproduktion till avfallsförvar och att utveckla effektiva lösningar för hantering av högaktivt kärnavfall genom de båda huvudlösningarna (direkt lagring eller separation och transmutation). I synnerhet kommer insatser att göras för att förbättra kunskaperna om och hanteringen och bearbetningen av långlivat avfall samt forskningen om aktinider. |
||||||
Ändring 23 |
|||||||
Bilaga I, Gemensamma forskningscentrets (gfc) verksamhet på kärnenergiområdet, Verksamheter, stycke 2 |
|||||||
Kärnsäkerhet, i genomförande av forskning om såväl befintliga som nya bränslecyklar och om reaktorsäkerhet för både västerländska och ryska reaktorer liksom nya reaktorkonstruktioner. Gemensamma forskningscentret kommar att bidra till och samordna Europas bidrag till fjärde generationens internationella forum för initiativ inom forskning och utveckling, där de mest framstående forskningssamfunden i världen deltar. |
Kärnsäkerhet, genom forskning om befintliga bränslecyklar och om reaktorsäkerhet för både västerländska och ryska reaktorer samt genom utökad forskning om nya bränslecyklar och nya reaktorkonstruktioner. Gemensamma forskningscentret kommer att bidra till och samordna Europas bidrag till fjärde generationens internationella forum för initiativ inom forskning och utveckling, där de mest framstående forskningssamfunden i världen deltar. Gemensamma forskningscentret kommer att svara för integrationen av den europeiska forskningen på detta område och se till att Europa lämnar ett både kvalitativt och kvantitativt betydande bidrag till fjärde generationens internationella forum. |
||||||
Ändring 24 |
|||||||
Bilaga I, Gemensamma forskningscentrets (gfc) verksamhet på kärnenergiområdet, Verksamheter, styckena 3a och 3b (nya) |
|||||||
|
Kampanjer för att öka kunskaperna om kärnenergi bland politiker och allmänhet, med tanke på att de flesta forskare, politiker och vanliga medborgare numera är övertygade om att den globala uppvärmningen är en realitet, att den orsakas av koldioxidutsläpp från fossila bränslen och att kärnkraften är en viktig beståndsdel i den energimix som krävs för att tillgodose världens energibehov utan några koldioxidutsläpp alls. Spridning av information om kärnenergi till medborgarna och deras företrädare genom fleråriga informationskampanjer om kärnenergi för att främja debatten och underlätta beslutsfattandet och på så vis möjliggöra en objektiv och faktabaserad debatt och välunderbyggda beslut. För att dessa kampanjer skall vara så effektiva som möjligt kommer de att utarbetas i enlighet med samhällsvetenskapligt baserade metoder. Jämförelser med andra energikällor är viktiga för att man skall förstå kärnenergianvändningens följder, och därför kommer alla understödda informationskampanjer att innehålla en redogörelse för de insatser som EU gör på andra områden till förmån för andra energikällor, i synnerhet när det gäller förnybara energikällor. |
(1) Ännu ej offentliggjort i EUT.
(2) EUT L ....
P6_TA(2006)0267
Gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten ***I
Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (KOM(2005)0429 - C6-0290/2005 - 2005/0191(COD))
(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0429) (1), |
— |
med beaktande av artikel 251.2 och artikel 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0290/2005), |
— |
med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
— |
med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0194/2006). |
1. |
Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
2. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
3. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
(1) Ännu ej offentliggjort i EUT.
P6_TC1-COD(2005)0191
Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten och om upphävande av förordning (EG) nr 2320/2002
(Text av betydelse för EES)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag,
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande (1),
i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och
av följande skäl:
(1) |
I syfte att skydda personer och varor inom Europeiska unionen bör det införas gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten så att olagliga handlingar riktade mot den civila luftfarten, och som äventyrar säkerheten inom den civila luftfarten förhindras. Detta mål bör uppnås genom fastställande av gemensamma regler och gemensamma normer för luftfartsskydd samt av mekanismer för övervakning av att reglerna efterlevs. |
(2) |
För luftfartsskyddet i allmänhet är det önskvärt att ta fram en grund för gemensam tolkning av utgåvan i april 2002 av bilaga I7 till Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart av den 7 december 1944. |
(3) |
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2320/2002 av den 16 december 2002 om införande av gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten (3) antogs till följd av händelserna den 11 september 2001 i Förenta staterna. |
(4) |
Innehållet i förordning (EG) nr 2320/2002 bör ses över mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits, och den bör upphävas och ersättas med en ny rättsakt som förenklar, harmoniserar och förtydligar reglerna och förbättrar säkerhetsgraden. |
(5) |
Eftersom det behövs större flexibilitet vid antagandet av säkerhetsåtgärder och -förfaranden så att det blir möjligt att ta hänsyn till nya riskbedömningar och att införa ny teknik, bör den nya rättsakten innehålla de grundläggande principerna för vad som behöver göras för att skydda den civila luftfarten mot olagliga handlingar utan att därför omfatta närmare föreskrifter för hur dessa skall genomföras. |
(6) |
Den nya rättsakten bör vara tillämplig på flygplatser med civil luftfart belägna i en medlemsstat, på operatörer som tillhandahåller tjänster vid sådana flygplatser och på enheter som tillhandahåller varor eller tjänster till eller via sådana flygplatser. |
(7) |
Utan att det påverkar konventionen om brott och vissa andra handlingar begångna ombord på luftfartyg, Tokyo 1963, konventionen för bekämpande av olaga besittningstagande av luftfartyg, Haag 1970, och konventionen för bekämpande av brott mot den civila luftfartens säkerhet, Montreal 1971, bör den nya rättsakten även omfatta säkerhetsåtgärder som skall gälla ombord på ett luftfartyg som tillhör eller under en flygning som utförs av lufttrafikföretag från gemenskapen. |
(8) |
Olika typer av civil luftfart omfattas inte nödvändigtvis av samma grad av hot. När de gemensamma grundläggande standarderna om luftfartssäkerhet fastställs skall hänsyn tas till luftfartygets storlek samt till flygningarnas art och/eller frekvens vid flygplatserna, så att det blir möjligt att bevilja undantag. |
(9) |
Medlemsstaterna skall också ges möjlighet att på grundval av riskbedömningen tillämpa strängare åtgärder än de som fastställs i den här förordningen. Det bör emellertid göras åtskillnad mellan gemensamma grundläggande standarder och strängare åtgärder , och en liknande åtskillnad bör också göras i finansieringen av dem. |
(10) |
Skillnad bör göras mellan post och traditionell frakt. Gemensamma säkerhetsregler anpassade till särdragen hos postförsändelser bör införas. |
(11) |
Ett tredjeland får begära tillämpning av åtgärder som skiljer sig från åtgärderna enligt den här rättsakten i fråga om flygningar till eller över det berörda tredjelandet, från en flygplats i gemenskapen. Utan att det påverkar eventuella bilaterala avtal i vilka gemenskapen är part, bör kommissionen ges möjlighet att granska de åtgärder som begärs av tredjelandet och besluta om en medlemsstat, operatör eller annan berörd enhet kan fortsätta att tillämpa de krävda åtgärderna. |
(12) |
Även om det inom en och samma medlemsstat kan finnas två eller fler organ eller enheter som ansvarar för luftfartssäkerhet, bör varje medlemsstat utse en enda myndighet med ansvar för samordning och övervakning av genomförandet av säkerhetsstandarder. |
(13) |
Varje medlemsstat bör utarbeta ett nationellt säkerhetsprogram för civil luftfart, i syfte att definiera ansvarsfördelningen när det gäller genomförandet av gemensamma grundläggande standarder samt att beskriva vilka åtgärder som krävs av operatörer och andra enheter i detta avseende. Vidare bör varje flygplatsoperatör, lufttrafikföretag och enhet som tillämpar standarder för luftfartssäkerhet utarbeta, tillämpa och underhålla ett säkerhetsprogram i enlighet både med den nya rättsakten och med det nationella säkerhetsprogram för civil luftfart som är i kraft. |
(14) |
För att övervaka efterlevnaden av den nya rättsakten och det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart bör varje medlemsstat utarbeta och säkerställa genomförandet av ett nationellt program för kontroll av säkerhetsnivån inom den civila luftfarten. |
(15) |
I syfte att övervaka medlemsstaternas tillämpning av den nya rättsakten, men också för att upptäcka svaga punkter i luftfartssäkerheten, bör kommissionen utföra inspektioner, även oanmälda sådana. |
(16) |
I samband med den kommande utökningen av dess befogenheter bör Europeiska byrån för luftfartssäkerhetgradvis involveras i kontrollerna av hur de gemensamma skyddsreglerna för den civila luftfarten efterlevs. |
(17) |
Rättsakter där det föreskrivs gemensamma åtgärder och förfaranden för genomförande av gemensamma grundläggande standarder som innehåller känslig säkerhetsinformation skall tillsammans med kommissionens inspektionsrapporter och svar från nationella behöriga myndigheter betraktas som ”Sekretessbelagda EU-uppgifter” i den mening som avses i kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (4). Dessa uppgifter bör inte offentliggöras, utan bör endast vara tillgängliga för sådana operatörer och enheter som har legitimt intresse av dem. |
(18) |
De åtgärder och förfaranden som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5). |
(19) |
För att transfererande passagerare och bagage skall kunna undantas från screening när de anländer med flyg från ett tredjeland, så kallad ”one stop security”, samt för att passagerare från en sådan flygning skall kunna uppehålla sig tillsammans med avresande passagerare som genomgått screening, är det lämpligt att uppmuntra till avtal mellan gemenskapen och tredjeländer om erkännande av att de säkerhetsstandarder som tillämpas i tredjelandet är likvärdiga med gemenskapens standarder. |
(20) |
Målet att införa en enda säkerhetskontroll måste främjas för alla flygningar inom Europeiska unionen. |
(21) |
Det bör föreskrivas påföljder i samband med överträdelser av bestämmelserna i den här förordningen. Påföljderna bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. |
(22) |
I en gemensam förklaring från de båda ländernas utrikesministrar ingick Konungariket Spanien och Förenade kungariket ett avtal den 2 december 1987 i London om arrangemang för ökat samarbete när det gäller användningen av Gibraltars flygplats. Dessa arrangemang har ännu inte trätt i kraft. |
(23) |
Inrättandet av en solidaritetsmekanism för att tillhandahålla hjälp efter terroristattacker med allvarliga konsekvenser på transportområdet bör övervägas. |
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Syfte
1. I den här förordningen fastställs gemensamma bestämmelser för att skydda den civila luftfarten från olagliga handlingar som äventyrar säkerheten inom den civila luftfarten .
Det föreskrivs också en grund för gemensam tolkning av den i april 2002 utfärdade bilaga I7 till Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart.
2. De syften som anges i punkt 1 skall uppnås genom
a) |
fastställande av gemensamma regler och gemensamma grundläggande standarder för luftfartssäkerhet, |
b) |
mekanismer för övervakning av att reglerna efterlevs. |
Artikel 2
Tillämpningsområde
1. Förordningen skall tillämpas på följande:
a) |
Alla flygplatser eller delar av flygplatser med civil luftfart som är belägna i en medlemsstat. |
b) |
Alla operatörer, inklusive lufttrafikföretag, som tillhandahåller tjänster på flygplatser enligt a). |
c) |
Alla enheter med verksamhet i lokaler inom och utanför flygplatsens område och som tillhandahåller varor eller tjänster till eller via sådana flygplatser som avses i punkt a). |
2. Tillämpningen av denna förordning på Gibraltars flygplats skall inte anses påverka Konungariket Spaniens och Förenade kungarikets rättsliga ståndpunkter i tvisten om suveräniteten över det territorium där flygplatsen är belägen.
Artikel 3
Definitioner
I denna förordning används följande beteckningar med de definitioner som här anges:
1) |
”civil luftfart”: alla lufttranssporter, reguljära och icke-reguljära, i kommersiellt såväl som i icke kommersiellt syfte, med undantag av lufttransporter utförda av statligt ägda luftfartyg enligt artikel 3 i Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart från 1944, |
2) |
”luftfartsskydd”: en kombination av åtgärder och mänskliga och fysiska resurser som syftar till att skydda den civila luftfarten mot olagliga handlingar som äventyrar säkerheten inom den civila luftfarten , |
3) |
”flygplats”: varje markområde [eller landområde] som är särskilt anpassat för landning, start och manövrar av luftfartyg, inbegripet de närliggande byggnader som kan behövas för flygtrafiken och flygplansservicen samt de byggnader som behövs till stöd för de kommersiella luftfartstjänsterna, |
4) |
”operatör”: en person, en organisation eller ett företag som deltar eller erbjuder sig att delta i en lufttransport, |
5) |
”lufttrafikföretag”: ett lufttransportföretag med giltig operativ licens eller motsvarande , |
6) |
”EG-lufttrafikföretag”: ett lufttrafikföretag med en giltig licens utfärdad av en medlemsstat i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992 (6), |
7) |
”förbjudna föremål”: vapen, sprängämnen eller andra farliga anordningar, föremål eller ämnen som kan användas för att begå en olaglig handling som äventyrar säkerheten , |
8) |
”screening”: utnyttjande av tekniska eller andra hjälpmedel för att identifiera och/eller upptäcka förbjudna föremål, |
9) |
”säkerhetskontroll”: tillämpning av åtgärder och hjälpmedel för att förhindra införande av förbjudna föremål, |
10) |
”tillträdeskontroll”: tillämpning av åtgärder och hjälpmedel för att kunna förhindra tillträde för obehöriga personer och fordon, |
11) |
”flygsida” (airside): rörelseområdet på en flygplats, angränsande mark och byggnader eller delar av dessa, med begränsat tillträde, |
12) |
”landsida” (landside): de delar av en flygplats, angränsande mark och byggnader eller delar av dessa som inte är flygsida, |
13) |
”behörighetsområde” (security restricted area): den del av en flygplats flygsida som förutom att tillträdet är begränsat också kräver tillträdeskontroll, |
14) |
”avgränsat område” (demarcated area): ett område som inte är tillgängligt för allmänheten och som är avgränsat från behörighetsområden eller (om det avgränsade området i sig självt är ett behörighetsområde) från andra behörighetsområden på flygplatsen, |
15) |
”säkerhetsprövning” (background check): verifierbar kontroll av en persons identitet inklusive ett eventuellt kriminellt förflutet och underrättelseuppgifter , |
16) |
”transfererande passagerare, bagage, frakt eller post : passagerare, bagage, frakt eller post ”: som avreser/avsänds med ett annat luftfartyg än med vilket de anlände eller med samma luftfartyg men på en flygning med ett annat flygnummer , |
17) |
”transiterande passagerare, bagage, frakt eller post ”: passagerare, bagage, frakt eller post som avreser/avsänds med samma luftfartyg som de anlände med och med samma flygnummer , |
18) |
”passagerare som riskerar att uppträda störande”: en person vars uppenbart onormala beteende skulle kunna äventyra flygsäkerheten, eller en person som deporteras, nekas inträde i ursprungslandet av immigrationsskäl eller som är häktad, |
19) |
”kabinbagage” (cabin baggage): bagage som är avsett att transporteras i luftfartygets kabin, |
20) |
”lastrumsbagage” (hold baggage): bagage som är avsett att transporteras i luftfartygets lastrum, |
21) |
”beledsagat lastrumsbagage” (accompanied hold baggage): bagage som tas emot för transport i lastrummet på ett luftfartyg, och som checkats in av en passagerare som befinner sig ombord, |
22) |
”lufttrafikföretagens post”: försändelser vars avsändare och mottagare båda är ett lufttrafikföretag, |
23) |
”lufttrafikföretagens materiel”: materiel vars avsändare och mottagare båda är ett lufttrafikföretag eller materiel som används av ett lufttrafikföretag, |
24) |
”post”: försändelser och andra föremål som är avsedda att levereras till postserviceföretag som ansvarar för deras hantering i enlighet med Världspostföreningens (UPU) bestämmelser, |
25) |
”frakt”: all egendom avsedd att fraktas med ett luftfartyg utom bagage, post, lufttrafikföretagens post och materiel samt förnödenheter ombord. |
26) |
”säkerhetsgodkänd speditör” (regulated agent): ett lufttrafikföretag, ett ombud, ett fraktbolag eller någon annan enhet som ansvarar för säkerhetskontroller för frakt eller post i enlighet med den här förordningen, |
27) |
”känd avsändare” (known consignor): en avsändare av gods eller post vars förfaranden uppfyller gemensamma säkerhetsregler- och normer i tillräcklig grad för att godset eller posten skall få fraktas på alla luftfartyg, |
28) |
”betrodd avsändare” (account consignor): en avsändare av frakt eller post vars förfaranden uppfyller gemensamma säkerhetsregler- och normer i tillräcklig grad för att godset skall få fraktas på fraktluftfartyg och luftfartyg som uteslutande fraktar post , |
29) |
”säkerhetskontroll av luftfartyg”: en inspektion av de områden inne i luftfartyget som passagerarna kan ha haft tillträde till samt en inspektion av lastrummet för att upptäcka förbjudna föremål och olagliga ingrepp som äventyrar luftfartygets säkerhet , |
30) |
” säkerhetsgenomsökning av luftfartyg”: en inspektion inuti och utanpå flygplanet för att upptäcka förbjudna föremål och olagliga ingrepp som äventyrar luftfartygets säkerhet , |
31) |
”säkerhetsansvarig ombord” (in-flight security officer): en person som är anställd av en medlemsstat för att medfölja ett luftfartyg som ägs av ett lufttrafikföretag med licens i den medlemsstaten, i syfte att skydda luftfartyget och personer ombord mot olagliga handlingar som äventyrar säkerheten under flygningen , |
32) |
”kontinuerlig och slumpmässig kontroll”: en kontroll som utförs under hela verksamhetsperioden men på slumpmässiga grunder. |
Artikel 4
Gemensamma grundläggande standarder
1. De gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart mot olagliga handlingar som äventyrar säkerheten inom den civila luftfarten fastställs i bilagan.
2. Medlemsstaterna och användarna skall dela kostnaderna för tillämpningen av de gemensamma grundläggande standarderna för att hantera olagliga handlingar. För att undvika all snedvridning av konkurrensen mellan medlemsstater och mellan flygplatser, lufttrafikföretag och andra berörda enheter inom gemenskapen samt mellan medlemsstater och tredjeländer, skall kommissionen så snart som möjligt lägga fram ett förslag om införande av enhetliga bestämmelser för finansieringen av dessa säkerhetsåtgärder.
3. Närmare bestämmelser och förfaranden för genomförandet av de gemensamma grundläggande standarder som avses i punkt 1 skall fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 20.2.
Bestämmelserna skall framför allt omfatta
a) |
metoder för screening, tillträdeskontroll och andra säkerhetskontroller, |
b) |
metoder för att utföra kontroller och genomsökningar av luftfartygen, |
c) |
förbjudna föremål, |
d) |
specifikationer för och acceptansprovning av utrustning, |
e) |
rekrytering och utbildning av personal, |
f) |
definition av känsliga delar av behörighetsområden, |
g) |
skyldigheter som åligger säkerhetsgodkända speditörer, kända avsändare och betrodda avsändare samt valideringsförfaranden för dessa, |
h) |
kategorier av personer och gods som av objektiva skäl skall omfattas av särskilda säkerhetsförfaranden eller som skall undantas från screening, tillträdeskontroll eller andra säkerhetskontroller, |
i) |
säkerhetsprövning (background check). |
Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 20.2 fastställa kriterier för att ge medlemsstaterna rätt att bevilja undantag från de gemensamma grundläggande standarder som avses i punkt 1 och att anta säkerhetsåtgärder som ger en tillräckligt hög skyddsnivå på flygplatser eller avgränsade områden på flygplatser på grundval av en lokal riskbedömning . Denna typ av alternativa åtgärder skall vara motiverade av skäl som rör luftfartygets storlek samt flygningarnas art och/eller frekvens vid de berörda flygplatserna.
4. Medlemsstaterna skall se till att de gemensamma grundläggande standarder som avses i punkt 1 tillämpas.
5. Närmare bestämmelser och förfaranden för genomförandet av de gemensamma grundläggande standarder som avses i punkt 1 skall fastställas på grundval av en risk- och konsekvensbedömning. Bedömningen skall omfatta de beräknade kostnaderna.
Artikel 5
Öppenhet vid uttag av kostnader
Om kostnaderna för säkerhet på flygplatsen eller ombord är inkluderade i priset för en flygbiljett skall dessa kostnader anges separat på biljetten eller på annat sätt meddelas passageraren.
Artikel 6
Åtgärder vid säkerhetsöverträdelser
Om de har anledning att tro att säkerhetsnivån har äventyrats till följd av en säkerhetsöverträdelse skall medlemsstaterna se till att lämpliga åtgärder snabbt vidtas för att reglera denna överträdelse och säkerställa fortsatt säkerhet inom den civila luftfarten.
Medlemsstaterna skall samråda med den kommitté som avses i artikel 20 innan sådana åtgärder vidtas.
Artikel 7
Strängare åtgärder som tillämpas av medlemsstaterna
1. Medlemsstaterna får tillämpa strängare åtgärder än de gemensamma grundläggande standarderna enligt artikel 4. När de gör detta skall det ske på grundval av en riskbedömning och i enlighet med gemenskapslagstiftningen. De strängare åtgärderna skall vara relevanta, objektiva, icke diskriminerande och stå i proportion till den risk som avses.
Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen och den kommitté som avses i artikel 20 om sådana åtgärder innan de tillämpas .
2. Kommissionen får granska tillämpningen av punkt 1 och får, efter samråd med den kommitté som avses i artikel 20.1, besluta om medlemsstaten skall få fortsätta att tillämpa åtgärderna.
Kommissionen skall underrätta rådet och medlemsstaterna om sitt beslut.
Medlemsstaten får föra ärendet vidare till rådet inom en månad från det att kommissionen meddelat sitt beslut. Rådet får genom ett beslut som fattas med kvalificerad majoritet inom tre månader ändra kommissionens beslut.
3. Andra stycket i punkt 1 och punkt 2 skall inte gälla om de strängare åtgärderna begränsas till en viss flygning och ett visst datum.
4. Medlemsstaterna skall bära kostnaderna för tillämpningen av strängare åtgärder i enlighet med punkt 1.
Artikel 8
Öronmärkning av säkerhetsskatter och säkerhetsavgifter
Säkerhetsskatter och säkerhetsavgifter, oavsett om det är medlemsstaterna, luftfartsföretagen eller andra enheter som tar ut dem, skall vara öppna för insyn och uteslutande användas för att täcka säkerhetskostnaderna på flygplatsen eller ombord och får inte överskrida kostnaderna för tillämpningen av de gemensamma grundläggande standarder som avses i artikel 4.
Artikel 9
Säkerhetsåtgärder som begärs av tredjeländer
1. Utan att de påverkar eventuella bilaterala avtal som gemenskapen är part i skall en medlemsstat meddela kommissionen åtgärder som begärs av ett tredjeland i samband med flygningar från en flygplats i en medlemsstat till eller över det tredjelandet, om dessa åtgärder skiljer sig från de gemensamma grundläggande standarderna enligt artikel 4.
2. Kommissionen skall på den berörda medlemsstatens begäran eller på eget initiativ granska tillämpningen av punkt 1 och får, i enlighet med förfarandet i artikel 20.2 och efter samråd med tredjelandet, ge ett lämpligt svar till det berörda tredjelandet .
Kommissionen skall underrätta rådet och medlemsstaterna om sitt beslut.
3. Punkterna 1 och 2 skall inte tillämpas om
a) |
den berörda medlemsstaten tillämpar de aktuella åtgärderna i enlighet med artikel 7 eller |
b) |
tredjelandets begäran endast gäller en viss flygning och ett visst datum. |
Artikel 10
Nationell myndighet
När det är två eller fler organ eller enheter som ansvarar för luftfartssäkerheten i en medlemsstat skall den medlemsstaten utse en enda myndighet (nedan kallad ”den lämpliga myndigheten”) som skall ha ansvaret för att samordna och övervaka genomförandet av de gemensamma grundläggande standarder som avses i artikel 4.
Artikel 11
Program
Medlemsstater, flygplatsoperatörer, lufttrafikföretag och andra enheter som tillämpar standarder för luftfartssäkerhet är ansvariga för att utarbeta, tillämpa och upprätthålla sina respektive säkerhetsprogram på det sätt som fastställs i artiklarna 12-16.
Medlemsstaterna skall dessutom ha ansvaret bred kvalitetskontroll enligt artikel 17.
Artikel 12
Nationellt säkerhetsprogram för civil luftfart
1. Varje medlemsstat skall utarbeta, tillämpa och upprätthålla ett nationellt säkerhetsprogram för civil luftfart.
I programmet skall ansvaret för genomförandet av de gemensamma grundläggande standarderna enligt artikel 4 fastställas, och det skall innehålla en beskrivning av de åtgärder som skall genomföras av operatörer och andra enheter i detta syfte.
2. Den lämpliga myndigheten skall , vid behov, se till att operatörer och enheter med legitimt intresse har tillgång till en skriftlig utgåva av lämpliga avsnitt av det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart.
Artikel 13
Nationellt program för kvalitetskontroll
1. Varje medlemsstat skall utarbeta och säkerställa genomförandet av ett nationellt program för kvalitetskontroll.
Programmet skall göra det möjligt för medlemsstaten att kontrollera säkerhetskvaliteten inom den civila luftfarten så att förenligheten med den här förordningen samt med medlemsstatens nationella säkerhetsprogram för civil luftfart kan övervakas.
2. Specifikationerna för det nationella programmet för kvalitetskontroll skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 20.2.
Programmet skall göra det möjligt att snabbt upptäcka och åtgärda brister. Det skall också innehålla bestämmelser om att alla flygplatser, operatörer och andra enheter med ansvar för tillämpningen av säkerhetsstandarder som finns i den berörda medlemsstaten regelbundet skall övervakas av den nationella myndigheten eller under överinsyn av denna.
Artikel 14
Säkerhetsprogram för flygplatser
1. Varje flygplatsoperatör skall utarbeta, tillämpa och upprätthålla ett säkerhetsprogram för flygplatsen i fråga.
Programmet skall innehålla en beskrivning av de metoder och förfaranden som flygplatsoperatören skall tillämpa för att följa bestämmelserna enligt den här förordningen och enligt det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart i den medlemsstat där flygplatsen är belägen.
I programmet skall det också finnas en beskrivning av hur efterlevnaden av dessa metoder och förfaranden övervakas av flygplatsoperatören.
2. Säkerhetsprogrammet för flygplatsen till lämnas in till den lämpliga myndigheten.
Artikel 15
Säkerhetsprogram för lufttrafikföretag
1. Varje medlemsstat skall se till att de lufttrafikföretag som tillhandahåller tjänster från deras territorium tillämpar och upprätthåller säkerhetsprogram som uppfyller kraven i det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart .
Programmet skall innehålla en beskrivning av de metoder och förfaranden som lufttrafikföretaget skall tillämpa för att följa bestämmelserna enligt den här förordningen och enligt det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart i den medlemsstat från vilken det tillhandahåller tjänster.
I programmet skall det också finnas en beskrivning av hur efterlevnaden av dessa metoder och förfaranden övervakas av lufttrafikföretaget.
2. Säkerhetsprogrammet för lufttrafikföretaget skall på begäran lämnas in till den lämpliga myndigheten.
3. Om ett gemenskapslufttrafikföretags säkerhetsprogram har godkänts av den lämpliga myndigheten i den medlemsstat som utfärdat den operativa licensen, skall det erkännas av alla övriga medlemsstater. Detta godkännande och erkännande skall inte omfatta de delar av programmet som gäller eventuella strängare åtgärder som skall tillämpas i en annan medlemsstat än den som har utfärdat den operativa licensen.
Artikel 16
Säkerhetsprogram för en säkerhetsgodkänd speditör som tillämpar standarder för luftfartssäkerhet
1. Varje enhet som i enlighet med det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart skall tillämpa standarder för luftfartssäkerhet skall utarbeta, tillämpa och underhålla ett säkerhetsprogram.
Programmet skall innehålla en beskrivning av de metoder och förfaranden som enheten skall tillämpa på sin verksamhet i den berörda medlemsstaten för att i första hand uppfylla kraven i det nationella säkerhetsprogrammet för civil luftfart i den medlemsstaten samt för att uppfylla kraven i denna förordning .
I programmet skall det också finnas en beskrivning av hur enheten kommer att övervaka efterlevnaden av dessa metoder och förfaranden.
2. Säkerhetsprogrammet för enheten som tillämpar standarder för luftfartssäkerhet skall på begäran lämnas in till den lämpliga myndigheten .
Artikel 17
Kommissionens inspektioner
1. Kommissionen skall ge Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, i samarbete med den lämpliga myndigheten i den berörda medlemsstaten, i uppdrag att utföra inspektioner - även inklusive inspektioner av flygplatser, operatörer och enheter som tillämpar standarder för luftfartssäkerhet - i syfte att övervaka medlemsstaternas tillämpning av den här förordningen, att upptäcka eventuella svaga punkter i luftfartssäkerheten och vid behov utfärda rekommendationer för att förbättra luftfartssäkerheten . Den lämpliga myndigheten skall i detta syfte skriftligen informera kommissionen om alla flygplatser med civil luftfart på dess territorium som inte omfattas av tredje stycket i artikel 4.3.
Villkoren för genomförandet av kommissionens inspektioner skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 20.2.
2. Kommissionens inspektioner av flygplatser, operatörer och andra enheter som tillämpar standarder för luftfartssäkerhet skall ske oanmälda.
3. Kommissionens inspektionsrapporter skall meddelas den lämpliga myndigheten i den berörda medlemsstaten, vilken i sitt svar skall ange de åtgärder som vidtagits för att åtgärda de konstaterade bristerna.
Rapporten och den lämpliga myndighetens svar skall sedan meddelas alla övriga medlemsstaters lämpliga myndigheter.
4. Kommissionen skall se till att alla europeiska flygplatser som omfattas av tillämpningsområdet för denna förordning inspekteras minst en gång inom ... (7).
Artikel 18
Spridning av information
Följande dokument skall betraktas som ”Sekretessbelagda EU-dokument” i den mening som avses i beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom, och skall inte vara offentliga:
a) |
Åtgärder och förfaranden enligt artikel 4.3, om de innehåller känslig säkerhetsinformation. |
b) |
Kommissionens inspektionsrapporter och svaren från lämpliga myndigheter enligt artikel 17.3. |
Artikel 19
Rapport
Kommissionen skall varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, medlemsstaterna och de nationella parlamenten om hur denna förordning tillämpats och dess effekter för att förbättra flygsäkerheten samt om de svagheter och brister som kommissionen upptäckt vid sina kontroller och inspektioner.
Artikel 20
Kommitté
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté (nedan kallad ”kommittén”).
2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.
3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
Artikel 21
Rådgivande grupp för berörda parter
Utan att det inverkar på den roll som innehas av den kommitté som avses i artikel 20, skall kommissionen inrätta en rådgivande grupp om luftfartssäkerhet för berörda parter bestående av europeiska representantorganisationer som är verksamma på området för eller direkt berörs av luftfartssäkerheten. Gruppen skall endast ha en rådgivande roll gentemot kommissionen. Den kommitté som avses i artikel 20 skall hålla den rådgivande gruppen för berörda parter informerad under hela det lagstiftningsförfarandet.
Artikel 22
Offentliggörande av information
Kommissionen skall varje år på grundval av inspektionsrapporterna och i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (8), offentliggöra en rapport om genomförandet av denna förordning och om läget när det gäller luftfartssäkerheten i gemenskapen.
Artikel 23
Tredjeländer
Avtal enligt vilka de säkerhetsstandarder som tillämpas i ett tredjeland erkänns som likvärdiga med gemenskapens standarder bör införas i globala luftfartsavtal mellan gemenskapen och ett tredjeland i enlighet med artikel 300 i fördraget för att främja målet att införa en enda säkerhetskontroll för alla flygningar mellan Europeiska unionen och tredjeländer .
Artikel 24
Påföljder
Medlemsstaterna skall fastställa bestämmelser om påföljder för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning, och vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de genomförs. Påföljderna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande.
Artikel 25
Upphävande
Förordning (EG) nr 2320/2002 skall upphöra att gälla.
Artikel 26
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den skall tillämpas från och med den ... (9), med undantag av artiklarna 4.3, 17.1 och artikel 20 som skall tillämpas från och med den.... (10)
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i ... den ...
På Europaparlamentets vägnar
Ordförande
På rådets vägnar
Ordförande
(1) EUT C.
(2) Europaparlamentets ståndpunkt den 15 juni 2006.
(3) EGT L 355, 30.12.2002, s. 1.
(4) EGT L 317, 3.12.2001, s. 1.
(5) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.
(6) EGT L 240, 24.8.1992, s. 1.
(7) Fyra år efter det att denna förordning har trätt i kraft.
(8) EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.
(9) Ett år efter datum för förordningens ikraftträdande .
(10) Det datum då denna förordning träder i kraft.
BILAGA
GEMENSAMMA GRUNDLÄGGANDE STANDARDER FÖR ATT SKYDDA DEN CIVILA LUFTFARTEN MOT OLAGLIGA HANDLINGAR (ARTIKEL 4)
1. SÄKERHETEN PÅ FLYGPLATSER
1.1 Krav på planeringen av flygplatser
1. |
Vid utformning och byggnation av nya flygplatsanläggningar eller vid ändringar av redan befintliga flygplatsanläggningar skall full hänsyn tas till de krav för genomförande av gemensamma grundläggande standarder som avses i denna bilaga. |
2. |
Vid flygplatserna skall följande områden upprättas:
|
1.2 Tillträdeskontroll
1. |
Tillträdet till flygsidan skall vara begränsat i syfte att förhindra att obehöriga personer och fordon kommer in på dessa områden. |
2. |
Tillträdet till behörighetsområdena skall kontrolleras i syfte att säkerställa att inga obehöriga personer eller fordon kommer in på dessa områden. |
3. |
Personer och fordon får endast beviljas tillträde till flygsida och behörighetsområden om de uppfyller de föreskrivna säkerhetsvillkoren . |
4. |
Hela personalen, även medlemmar av flygbesättningen, skall ha genomgått en säkerhetsprövning med tillfredsställande resultat innan behörighetskort eller besättningsidentitetskort som tillåter oeskorterat tillträde till behörighetsområden utfärdas till dem. Identitetskorten kan erkännas av en annan lämplig myndighet än den som utfärdat det berörda identitetskortet . |
1.3 Screening av andra personer än passagerare och föremål som dessa medför
1. |
Andra personer än passagerare som inträder i behörighetsområden skall tillsammans med de föremål de medför kontinuerligt och slumpmässigt genomgå screening i avsikt att förhindra att förbjudna föremål förs in i dessa områden. |
2. |
Alla andra personer än passagerare som inträder i känsliga delar av behörighetsområden skall tillsammans med föremål de medför genomgå screening i avsikt att förhindra att förbjudna föremål förs in i dessa områden. |
1.4 Undersökning av fordon
Fordon som inträder i behörighetsområden skall undersökas i avsikt att förhindra att förbjudna föremål förs in i dessa områden.
1.5 Övervakning, patrullering och andra fysiska kontroller
Övervakning, patrullering och andra fysiska kontroller skall förekomma i behörighetsområden och alla angränsande områden med offentligt tillträde, så att det blir möjligt att upptäcka personer som uppträder misstänkt och svagheter som skulle kunna utnyttjas för att begå olagliga handlingar samt att hindra personer från att begå sådana handlingar.
2. AVGRÄNSADE OMRÅDEN PÅ FLYGPLATSERNA
För att säkerställa att de säkerhetsstandarder som tillämpas på luftfartyg, passagerare, bagage och frakt inte äventyras, skall luftfartyg som står parkerade i avgränsade områden på flygplatser och som omfattas av alternativa bestämmelser i enlighet med tredje stycket i artikel 4.3 tredje stycket hållas åtskilda från luftfartyg som till fullo omfattas av de gemensamma grundläggande standarder som fastställs i bilagan.
3. SÄKERHETSÅTGÄRDER AVSEENDE LUFTFARTYG
1. |
Om passagerarna stiger av ett luftfartyg skall luftfartyget genomgå en säkerhetskontroll före avgång så att det kan konstateras att det inte finns några förbjudna föremål ombord. Ett luftfartyg kan undantas från säkerhetskontrollen om det anländer från en medlemsstat, såvida inte kommissionen eller den medlemsstaten har meddelat information om att passagerarna och deras kabinbagage inte kan anses ha genomgått screening som uppfyller de gemensamma grundläggande standarderna i artikel 4. |
2. |
Passagerare som måste stiga av ett luftfartyg vid en godkänd flygplats av tekniska orsaker, och som därefter förs till ett säkerhetsområde vid den berörda flygplatsen, bör inte på nytt genomgå screening. |
3. |
Varje luftfartyg skall skyddas från obehörig åtkomst. Närvaron av luftfartyg i de känsliga delarna av behörighetsområdet skall betraktas som tillräckligt skydd. |
4. |
En genomsökning skall göras av alla luftfartyg som inte har skyddats från obehörig åtkomst. |
4. PASSAGERARE OCH KABINBAGAGE
4.1 Screening av passagerare och kabinbagage
1. |
Alla passagerare som påbörjar en resa, transfererar eller transiterar och deras kabinbagage skall genomgå screening så att förbjudna föremål hindras från att föras in i behörighetsområden eller ombord på ett luftfartyg. |
2. |
Transferpassagerare och deras kabinbagage får undantas från screening förutsatt att
|
3. |
Transitpassagerare och deras kabinbagage får undantas från screening förutsatt att
|
4.2 Skydd av passagerare och kabinbagage
1. |
Passagerare och deras kabinbagage skall skyddas från obehörig åtkomst från det ögonblick de genomgår screening fram till dess att det luftfartyg med vilket de skall resa avgår. |
2. |
Avresande passagerare som genomgått screening får inte uppehålla sig tillsammans med anländande passagerare om
|
4.3 Passagerare som riskerar att uppträda störande
Det skall vidtas lämpliga säkerhetsåtgärder före avgång i fråga om passagerare som riskerar att uppträda störande.
5. LASTRUMSBAGAGE
5.1 Screening av lastrumsbagage
1. |
Allt lastrumsbagage skall genomgå screening innan det får lastas på luftfartyget. |
2. |
Transfererande lastrumsbagage får undantas från screening förutsatt att
|
3. |
Transiterande lastrumsbagage får undantas från screening om det stannar ombord på luftfartyget. |
5.2 Skydd av lastrumsbagage
Lastrumsbagage som skall transporteras på ett luftfartyg skall skyddas mot obehörig åtkomst från och med det ögonblick det genomgår screening eller tas om hand av flygföretaget, beroende på vilket som sker först, fram till dess att det luftfartyg med vilket det skall transporteras avgår.
5.3 Bagagets anknytning till passagerare
1. |
Varje enskilt lastrumsbagageföremål skall identifieras som beledsagat eller obeledsagat bagage. Lastrumsbagage tillhörande en passagerare som checkat in på en flygning men som inte befinner sig ombord på luftfartyget skall identifieras som obeledsagat bagage. |
2. |
Obeledsagat lastrumsbagage får inte transporteras, under förutsättning att det berörda bagaget inte skilts från passageraren på grund av omständigheter utanför dennes kontroll eller genomgått tillfredsställande säkerhetskontroller. |
6. FRAKT OCH POST
6.1 Säkerhetskontroller för frakt
1. |
Allt fraktgods skall genomgå säkerhetskontroll innan det lastas på ett luftfartyg. Ett lufttrafikföretag får endast ta emot gods för frakt på ett luftfartyg om ett annat lufttrafikföretags säkerhetsgodkända speditör, en känd avsändare eller en betrodd avsändare kan bekräfta och redovisa uppgifter om att godset har genomgått säkerhetskontroll. |
2. |
Transfererande fraktgods skall omfattas av säkerhetskontroller enligt föreskrifterna i en genomföranderättsakt. Godset kan undantas från säkerhetskontroller
|
3. |
Transiterande fraktgods får undantas från säkerhetskontroll om det stannar ombord på luftfartyget. |
6.2 Säkerhetskontroller för post
1. |
All post skall genomgå säkerhetskontroll innan den lastas på ett luftfartyg. Ett lufttrafikföretag får endast ta emot post för frakt på ett luftfartyg om det kan bekräftas att lämpliga säkerhetskontroller för post, enligt föreskrifterna i en genomföranderättsakt, har genomförts. |
2. |
Transfererande post skall genomgå säkerhetskontroll enligt föreskrifterna i en genomföranderättsakt. Post kan undantas säkerhetskontrollerna enligt de undantagskriterier som fastställs i kapitel 5.1 punkt 2. |
3. |
Transiterande post får undantas från säkerhetskontroll om den stannar ombord på luftfartyget. |
6.3 Skydd av fraktgods
1. |
Gods som skall fraktas med ett luftfartyg skall skyddas mot obehörig åtkomst från det ögonblick det genomgår säkerhetskontroll fram till dess att det luftfartyg med vilket det skall fraktas avgår. |
2. |
Fraktgods som efter säkerhetskontroll inte på lämpligt sätt skyddas mot obehörig åtkomst skall genomgå screening. |
7. LUFTTRAFIKFÖRETAGENS POST OCH MATERIEL
Lufttrafikföretagens post och materiel skall genomgå säkerhetskontroll och sedan skyddas fram till dess att de lastas på luftfartyget, så att inga förbjudna föremål kan föras ombord på luftfartyget.
8. FÖRNÖDENHETER OMBORD
Förnödenheter ombord, inklusive catering, som är avsedda att användas ombord på luftfartyget under flygningen skall genomgå säkerhetskontroller och sedan skyddas fram till dess att de lastas på flygplanet, så att inga förbjudna föremål kan föras ombord på luftfartyget.
9. FLYGPLATSVAROR
Varor avsedda att säljas eller användas inom flygplatsernas behörighetsområden, inklusive varor till taxfreebutiker och restauranger, skall genomgå säkerhetskontroller så att inga förbjudna föremål kan föras in i dessa områden.
10. SÄKERHETSÅTGÄRDER UNDER FLYGNING
1. |
Utan att det påverkar tillämpliga luftfartssäkerhetsregler
|
2. |
Om en passagerare under flygning försöker begå en olaglig handling skall lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas för att förhindra en sådan handling. |
3. |
Vapen , med undantag av vapen som deklarerats som frakt, får inte bäras ombord på ett luftfartyg, om inte de föreskrivna säkerhetsvillkoren har uppfyllts och
|
4. |
Säkerhetsansvariga ombord får endast utöva sitt uppdrag ombord på ett luftfartyg om föreskrivna säkerhetsvillkor är uppfyllda och föreskriven utbildning har genomgåtts. Medlemsstaterna har rätt att inte tillåta säkerhetsansvariga ombord på flygningar som utförs av lufttrafikföretag som de utfärdat licens till. |
5. |
Punkterna 1-4 skall gälla gemenskapens lufttrafikföretag och lufttrafikföretag som har sitt huvudsakliga verksamhetsställe i en eller flera medlemsstater . |
6. |
Ansvaret för att vidta lämpliga åtgärder i händelse av att olagliga handlingar begås ombord på ett civilt luftfartyg eller under en flygning skall klart fastställas, utan att det inverkar på principen om flygkaptenens ansvar. |
11. REKRYTERING OCH UTBILDNING AV PERSONAL
1. |
Personer som genomför eller ansvarar för genomförandet av screening, tillträdeskontroller eller andra säkerhetskontroller skall rekryteras, utbildas och när så är lämpligt certifieras på så sätt att de är lämpliga för anställning och har den kompetens som krävs för att utföra de uppdrag de kommer att tilldelas. |
2. |
Andra personer än passagerare och eskorterade personer med tillfälligt utfärdade tillstånd för tillträde till flygplatsen som behöver ha tillträde till behörighetsområden skall genomgå säkerhetsutbildning innan vare sig behörighetskort eller besättningsidentitetskort får utfärdas , såvida de inte kontinuerligt eskorteras av en eller flera personer som har behörighetskort eller besättningsidentitetskort . |
3. |
Sådan utbildning som avses i punkterna 1 och 2 skall ske initialt och fortlöpande. |
4. |
Instruktörer som ansvarar för utbildning av sådana personer som avses i punkterna 1 och 2 skall ha erforderlig kompetens. |
12. SÄKERHETSUTRUSTNING
Den utrustning som används för screening, tillträdeskontroll eller annan säkerhetskontroll skall överensstämma med godkända specifikationer och uppfylla de krav som ställs för att kontrollerna skall kunna utföras.
13. SÄKERHETSPRÖVNING
Alla piloter och personer som ansökt om pilotlicens för motoriserade luftfartyg skall regelbundet genomgå en enhetlig säkerhetsprövning. De behöriga myndigheternas beslut om säkerhetsprövning skall fattas på grundval av samma kriterier.
P6_TA(2006)0268
Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 *
Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 (KOM(2006)0225 - C6-0164/2006 - 2006/0077(CNS))
(Samrådsförfarandet)
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0225) (1), |
— |
med beaktande av kommissionens konvergensrapport 2006 för Slovenien (KOM(2006)0224) och Europeiska centralbankens konvergensrapport från maj 2006, |
— |
med beaktande av artikel 122.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0164/2006), |
— |
med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
— |
med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om utvidgningen av euroområdet (2), |
— |
med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0200/2006). |
1. |
Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
2. |
Europaparlamentet understödjer Sloveniens införande av euron i januari 2007. |
3. |
Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att låta kommissionen bedöma om Maastrichtkriterierna uppfylls på grundval av exakta, aktuella, tillförlitliga och högkvalitativa uppgifter. |
4. |
Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
5. |
Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
6. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar parlamentets ståndpunkt. |
(1) Ännu ej offentliggjort i EUT.
(2) Antagna texter, P6_TA(2006)0240.
P6_TA(2006)0269
Situationen för mänskliga rättigheter i Tunisien
Europaparlamentets resolution om Tunisien
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien, särskilt de som antogs den 29 september 2005 (1) och den 15 december 2005 (2), |
— |
med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 mars 1998 (3), |
— |
med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003 med titeln ”Stärkande av EU:s åtgärder för mänskliga rättigheter och demokratisering i samarbete med Medelhavspartnerna” (KOM(2003)0294), |
— |
med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 12 april 2005 med titeln ”Europa-Medelhavspartnerskapet tio år - Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de kommande fem åren” (KOM(2005)0139, |
— |
med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2004 om den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2004)0373) och handlingsplanen för EU-Tunisien som trädde i kraft den 4 juli 2005, |
— |
med beaktande av rådets rådets riktlinjer om skydd för människorättsaktivister som antogs i juni 2004, |
— |
med beaktande av uttalandena av rådets nuvarande ordförandeskap och kommissionens ordförande vid debatten den 13 december 2005 om de mänskliga rättigheterna i Tunisien, |
— |
med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (4), |
— |
med beaktande av de insatser som gjorts av rådets ordförandeländer på området för mänskliga rättigheter i Tunisien mellan september 2005 och maj 2006, |
— |
med beaktande av utnämningen av Tunisien som ordförandeland för den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet den 1 april 2006, |
— |
med beaktande av det sammanträde som anordnades den 7 juni 2006 av det politiska utskottet vid den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet, |
— |
med beaktande av valet av Tunisien till FN:s råd för mänskliga rättigheter och landets åtaganden på området för mänskliga rättigheter, |
— |
med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
A. |
De mänskliga rättigheterna är en avgörande faktor i förbindelserna mellan Europeiska unionen och Tunisien i enlighet med artikel 2 i associeringsavtalet mellan EU och Tunisien och handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken. |
B. |
Tunisien har i denna handlingsplan, åtagit sig att främja demokratin och respekten för de grundläggande rättigheterna i enlighet med internationella konventioner. Uppfyllandet av dessa åtaganden utgör ett grundläggande inslag i arbetet med att utveckla förbindelserna mellan Europeiska unionen och Tunisien. |
C. |
Kommissionen har ställt tre krav på de tunisiska myndigheterna, nämligen att omedelbart frigöra de EU-medel som beviljats projekt inom det civila samhället, att genomföra programmet för reformering av rättssystemet och att inrätta en underkommitté för mänskliga rättigheter. |
D. |
Det enda resultat som kommissionen uppnått är att det ingåtts ett avtal om finansiering av reformen av rättssystemet. |
E. |
Lagen om inrättande av ett högre utbildningsinstitut för advokater, som föreskrivs i detta avtal, antogs i början av maj 2006 av det tunisiska parlamentet. I detta sammanhang beaktades emellertid inte resultaten av samråden med advokatsamfundet. Det bör noteras att FN:s särskilde rapportör för domares och advokaters oberoende fortfarande inte har fått en inbjudan från den tunisiska regeringen. |
F. |
Förbudet för den tunisiska organisationen för de mänskliga rättigheterna (LTDH) att genomföra sin kongress som planerats till den 27 och 28 maj 2006 och användningen av tvång och våldshandlingar mot människorättsaktivister och internationella observatörer är oroande. |
G. |
LTDH är den främsta arabiska och afrikanska människorättsorganisationen och en av pelarna i det oberoende civila samhället i Tunisien. |
H. |
Situationen för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i Tunisien är fortfarande mycket oroande och de åtgärder som rådet och kommissionen hittills vidtagit har klart och tydligt visat sig vara otillräckliga. |
I. |
Tunisien innehar ordförandeskapet i den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet sedan den 1 april 2006 och detta innebär ett stort ansvar för landet när det gäller främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet |
J. |
Tunisien spelar en pådrivande roll i utvecklingen av ett Europa-Medelhavsområde med fred, välstånd och demokrati. |
1. |
Europaparlamentet erinrar om att ett Europa-Medelhavsavtal om associering ingicks 1998 mellan Europeiska unionen och Tunisien. En avgörande del i detta avtal är klausulen om mänskliga rättigheter i artikel 2. |
2. |
Europaparlamentet beklagar den fortfarande mycket oroande situationen för friheterna och de mänskliga rättigheterna i Tunisien och kräver att de tunisiska myndigheterna uppfyller sina internationella åtaganden. |
3. |
Europaparlamentet förväntar sig att de tunisiska myndigheterna ger en förklaring till förbudet för LTDH att genomföra sin kongress och till eventuella våldshandlingar mot människorättsaktivister och företrädare för det tunisiska rättsväsendet. |
4. |
Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att avge en offentlig förklaring till förbudet för LTDH att genomföra sin kongress och till de våldshandlingar som förekommer mot tunisiska människorättsaktivister, advokater och domare. |
5. |
Europaparlamentet upprepar sin begäran till rådet och kommissionen att anordna ett sammanträde med associeringsrådet för att diskutera situationen för de mänskliga rättigheterna i Tunisien. |
6. |
Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang rådet och kommissionen att snarast vidta alla nödvändiga åtgärder gentemot de tunisiska myndigheterna så att de EU-medel som beviljats projekt inom det civila samhället kan frigöras och advokat Mohammed Abbou frisläppas. Parlamentet kräver fulla garantier för människorättsaktivisternas verksamhet i Tunisien i enlighet med EU:s riktlinjer på detta område. |
7. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra allt för att projektet till stöd för reformeringen av rättssystemet garanterar rättsväsendets oberoende och domarkårens handlingsfrihet. Parlamentet uppmanar samtidigt de tunisiska myndigheterna att acceptera besöket av FN:s särskilda rapportör för domares och advokaters oberoende. |
8. |
Europaparlamentet anser att genomförandet av de pågående reformerna måste ses som en prioritering inom partnerskapet mellan EU och Tunisien och utgöra ett grundläggande inslag i den harmoniska utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Tunisien. |
9. |
Europaparlamentet kräver att arbetet inom ramen för den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet underlättas genom ett bättre samarbete med det tunisiska ordförandeskapet när det gäller iakttagandet av de mänskliga rättigheterna, och förväntar sig påtagliga förbättringar på detta område, särskilt med hänsyn till det kommande plenarsammanträdet i den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet. |
10. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Tunisiens regering och parlament samt till presidiet för den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet. |
(1) Antagna texter, P6_TA(2005)0368.
(2) Antagna texter, P6_TA(2005)0525.
(3) EGT L 97, 30.3.1998, s. 2.
(4) Antagna texter, P6_TA(2006)0056.
P6_TA(2006)0270
Det 17:e toppmötet mellan EU och Ryssland
Europaparlamentets resolution om toppmötet mellan EU och Ryssland i Sotji den 25 maj 2006
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Ryska federationen å andra sidan (1), vilket trädde i kraft den 1 december 1997 och kommer att löpa ut 2007, |
— |
med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och Tjetjenien, särskilt sin rekommendation av den 26 februari 2004 till rådet om förbindelserna mellan EU och Ryssland (2) samt sin resolution av den 15 december 2004 om toppmötet mellan EU och Ryssland i Haag den 25 november 2004 (3), |
— |
med beaktande av resultatet av det sjuttonde toppmötet mellan EU och Ryssland i Sotji den 25 maj 2006, |
— |
med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Ryssland, |
— |
med beaktande av Rysslands internationella och europeiska ansvar idag, i dess egenskap av tjänstgörande ordförande för G8 och Europarådets ministerutskott, |
— |
med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
A. |
Ett ökat samarbete och goda grannförbindelser mellan EU och Ryssland är av avgörande betydelse för stabiliteten, säkerheten och välfärden i hela Europa. |
B. |
Båda sidorna betonar hur viktigt det strategiska partnerskapet mellan EU och Ryssland är. Båda ämnar ytterligare intensifiera sitt samarbete i och utanför Europa på grundval av gemensamma intressen och värderingar, särskilt demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
C. |
Vid toppmötet mellan EU och Ryssland i Sankt Petersburg i maj 2003 beslutades att anta fyra samarbetsområden. Man lade då till ett område för frihet, säkerhet och rättvisa, ett område för yttre säkerhet och ett område för forskning, utbildning och kultur till det ekonomiska samarbetsområde som man kom överens om två år tidigare. Båda parterna såg då över de framsteg som dittills gjorts för att införa de fyra samarbetsområdena. |
D. |
Förbindelserna måste ytterligare förbättras särskilt på energiområdet genom större öppenhet och förbättrad styrning inom denna sektor, ökad leveranssäkerhet, icke-diskriminerande tillgång till transitinfrastruktur och förbättrat investeringsklimat. |
E. |
EU är efter sin senaste utvidgning fast beslutet att genomföra den europeiska grannskapspolitiken som ett prioriterat område inom ramen för sina externa åtgärder och att sålunda fortsätta arbeta för en lösning på konflikterna i Transnistrien och Södra Kaukasus. EU och Ryssland har ett gemensamt ansvar för att finna fredliga lösningar på konflikter i deras omedelbara närhet. |
F. |
Demokratins försvagade ställning i Ryssland, den ökade statliga kontrollen över medierna, det allt svårare klimat inom vilket icke-statliga organisationer verkar, den ökade politiska kontrollen över rättsväsendet, de försvårade verksamhetsmöjligheterna för den politiska oppositionen och andra åtgärder som i ansenlig mån har stärkt Kremls makt väcker fortsättningsvis oro, och oron ökar allt mer. |
G. |
Samarbetet bör intensifieras för att stärka demokratin, säkerheten och stabiliteten i det gemensamma grannskapet, framför allt genom gemensamma åtgärder för att inrätta demokrati och skapa respekt för de grundläggande mänskliga rättigheterna i Vitryssland. |
H. |
Sedan maj 2006 innehar Ryssland det roterande ordförandeskapet i Europarådets ministerutskott. Rysslands högsta prioritet under ordförandeskapet presenterades av Rysslands utrikesminister Sergei Lavrov som ”Stärkande av nationella mekanismer för skydd av mänskliga rättigheter, utveckling av utbildningen i anslutning till frågor kring mänskliga rättigheter samt nationella minoriteters rättigheter”. |
1. |
Europaparlamentet betonar vikten av att stärka och förbättra partnerskapet mellan EU och Ryssland på grundval av ömsesidighet och gemensamma intressen då de fyra samarbetsområdena utvecklas. Europaparlamentet anser emellertid att det nuvarande partnerskapet med Ryssland snarare är pragmatiskt än strategiskt eftersom det i första rummet återspeglar gemensamma ekonomiska intressen utan att bidra till några som helst större resultat rörande de mänskliga rättigheterna eller rättsstatsprincipen. |
2. |
Europaparlamentet välkomnar det pågående arbetet med det gemensamma ekonomiska området som har som övergripande mål att sänka hindren för handel och investeringar och främja reformer och konkurrenskraft på grundval av principerna om icke-diskriminering, insyn och god förvaltning. Parlamentet beklagar ändå bristerna på betydande framsteg vid det praktiska genomförandet av färdplanerna för de andra tre samarbetsområdena. |
3. |
Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att öppet och i god tid ge en fullständig redogörelse för sin politik beträffande Rysslands anslutning till WTO innefattande samtliga områden och sektorer som man förhandlat om. |
4. |
Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att undersöka ryska myndigheters handelsdiskriminering av jordbruksprodukter från EU-medlemsstater, såsom Polen, men också från gemensamma grannländer såsom Moldavien och Georgien. |
5. |
Europaparlamentet understryker energisamarbetets strategiska betydelse och behovet av att stärka förbindelserna mellan EU och Ryssland på energiområdet. Parlamentet beklagar därför att toppmötet misslyckades med att nå en överenskommelse på detta område och betonar att principen om ömsesidigt beroende, insyn och ömsesidighet när det gäller tillträde till marknader, infrastruktur och investeringar bör vara grunden för fortsatta förhandlingar i syfte att undvika uppkomsten av oligopol på energimarknaderna och diversifiera EU:s energiförsörjning. Parlamentet uppmanar därför Ryssland att ratificera energistadgefördraget och att öka samarbetet om energibesparing och förnybara energier. |
6. |
Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av överenskommelserna om visumlättnader och återtagande i syfte att lätta på visumrestriktionerna vid resor för vissa kategorier av medborgare och underlätta utvisningen av immigranter som kommit illegalt till EU via Ryssland. |
7. |
Europaparlamentet understryker nödvändigheten av att samarbeta med Ryssland som en viktig strategisk partner för att bevara freden, stabiliteten och säkerheten och för att bekämpa internationell terrorism och våldsbenägen extremism samt att behandla ”mjuka” säkerhetsproblem som rör exempelvis miljö- och kärnkraftshot, narkotika, vapen, människohandel och gränsöverskridande organiserad brottslighet inom det europeiska grannskapet i samarbete med Organisationen för samarbete och säkerhet i Europa (OSSE) och andra internationella fora. |
8. |
Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om villkoren för kommissionens program omfattande 20 000 000 EUR för bistånd till socioekonomisk återhämtning i Norra Kaukasien som ytterligare ett tecken på EU:s och Rysslands vilja att samarbeta inom detta område. |
9. |
Europaparlamentet stöder båda parternas arbete för att intensifiera det praktiska samarbetet inom krisförvaltningen och understryker behovet av samarbete också för att stärka multilaterala icke-spridningsmekanismer. |
10. |
Europaparlamentet välkomnar det kommande finska ordförandeskapets förslag om att prioritera den nordliga dimensionen i det kommande programmet för ordförandeskapet i rådet. Parlamentet betonar att detta skulle kunna utgöra ett viktigt verktyg för att stärka partnerskapet mellan EU och Ryssland, för vilket konkreta förslag och projekt bör utarbetas med tillhörande finansieringsplan. |
11. |
Europaparlamentet beklagar att inga framsteg gjorts för att lösa konflikterna i Transnistrien och Södra Kaukasien inom samarbetsområdet för yttre säkerhet. Inga förbättringar har skett i Tjetjenien, och Ryssland har inte visat någon vilja att samarbeta med Vitryssland för att inleda en genuin demokratiseringsprocess i landet. |
Människorättsdialogen
12. |
Europaparlamentet erkänner vikten av de olika dialogerna för att samarbetet och partnerskapet mellan EU och Ryssland skall fungera bättre och framhäver särskilt behovet av en effektiv människorättsdialog. |
13. |
Europaparlamentet uppmanar även den ryska regeringen att i detta sammanhang medverka till att människorättsdialogen mellan EU och Ryssland intensifieras och se till att denna ges en avgörande roll i partnerskapet mellan EU och Ryssland samt tillåta att inhemska och internationella människorättsorganisationer och andra icke-statliga organisationer får verka fritt. |
14. |
Europaparlamentet noterar det österrikiska ordförandeskapets förklaring om resultaten av dialogen mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter, vilken ägde rum i mars 2006. Parlamentet välkomnar i detta avseende det österrikiska ordförandeskapets beslut att tillsätta utredningar om fall av försvinnanden och tortyr i Tjetjenien. |
15. |
Europaparlamentet uppmanar med kraft Ryssland att som medlem av Europarådet förbättra villkoren för fångar och att hitta en lösning på advokaters svårigheter att få besöka vissa av fångarna. Europaparlamentet påpekar att fångar enligt den ryska strafflagen skall sitta fängslade nära sin hemort eller nära den plats där rättegången ägt rum, såsom skedde med fångarna Mikhail Khodorkovsky och Platon Lebedev. |
16. |
Europaparlamentet uppmanar parterna att förstärka människorättsdialogen i det nya avtalet till ett välstrukturerat instrument med mer insyn som är inriktat på en gemensam människorättspolitik efter det att partnerskaps- och samarbetsavtalet gått ut. |
17. |
Europaparlamentet förväntar sig att den nuvarande versionen av partnerskaps- och samarbetsavtalet som går ut 2007 och som också är inriktat på mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter kommer att tjäna som grund för det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet. Parlamentet välkomnar den överenskommelse som nåddes vid toppmötet om att det nuvarande avtalet skall gälla tills det nya avtalet träder i kraft. |
18. |
Europaparlamentet uppmanar den ryska regeringen att i egenskap av ordförande för G8-gruppen och ordförande för Europarådets ministerutskott ta sitt ansvar för att åstadkomma konkreta resultat för att ytterligare utveckla öppna och tillförlitliga ekonomiska förbindelser och uppnå stabilitet, säkerhet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
*
* *
19. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Rysslands president samt regering, OSSE och Europarådet. |
(1) EGT L 327, 28.11.1997, s. 1.
P6_TA(2006)0271
Åtgärder för genomförande av direktiv 2004/39/EG om marknader för finansiella instrument (nivå 2)
Europaparlamentets resolution om förslaget till genomförandeåtgärder för marknader för finansiella instrument
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av förslaget till kommissionens direktiv och förslaget till kommissionens förordning av den 6 februari 2006 om genomförandet av direktiv 2004/39/EG (1) (förslaget till genomförandedirektiv och förslaget till genomförandeförordning), |
— |
med beaktande av de informella förslagen av de ovan nämnda genomförandebestämmelserna som har skickats till Europaparlamentet efter 6 februari 2006, |
— |
med beaktande av rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2), |
— |
med beaktande av uttalandet från Europeiska kommissionens ordförande, Romani Prodi, till Europaparlamentet den 5 februari 2002 (3), |
— |
med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2002 om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster (4), |
— |
med beaktande av artikel 64 i direktiv 2004/39/EG, den artikel som innehåller en förfalloklausul, |
— |
med beaktande av de förslag till ändring av genomförandeåtgärder som antogs av utskottet för ekonomi och valutafrågor den 30 maj 2006, |
— |
med beaktande av kommissionens svar beträffande dessa förslag till ändringar som vidarebefordrades till parlamentet genom en skrivelse av den 9 juni 2006 och riktades till föredraganden och ordföranden för det ansvariga utskottet, |
— |
med beaktande av resultatet av Europeiska värdepapperskommitténs möte den 8-9 juni 2006, |
— |
med beaktande av rådets (ekonomiska och finansiella frågor) slutsatser av den 5 maj 2006 där vikten av övervakning, samordning och konvergens inom EU betonades, |
— |
med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
A. |
Den rättsliga grunden för direktiv 2004/39/EG, artikel 47 i fördraget, ger inte uttryckligen utrymme för genomförandebestämmelser. Parlamentet strävar efter att åstadkomma bättre lagstiftning och skapa lika villkor för finansmarknaderna och stöder därför på det stora hela införandet av genomförandebestämmelser. |
1. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verkligen hålla sig inom ramen för sina befogenheter enligt direktiv 2004/39/EG och i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i fördraget för att garantera rättslig säkerhet för aktörerna på finansmarknaderna. |
2. |
Europaparlamentet påpekar att förslaget till genomförandeåtgärderna är en fungerande lösning för att uppnå målen och skapa bättre villkor för verksamheten i värdepappersföretagen och på andra handelsplatser samt effektiva, öppna och säkra finansmarknader i Europeiska unionen. |
3. |
Europaparlamentet understryker att det arbete som parlamentet har utfört sedan genomförandeåtgärderna offentliggjordes har stimulerats av behovet att respektera den lagstiftning som syftar till att åstadkomma en balans mellan konkurrens och öppenhet för finansmarknader, aktörer (aktieägare, emittenter och användare), tillsynsmyndigheter och demokratiskt valda representanter. |
4. |
Europaparlamentet välkomnar den vilja som kommissionens har visat i sitt arbete med parlamentet för att åstadkomma ett så bra resultat som möjligt för alla berörda parter. Parlamentet påminner om att kommissionen måste involvera och informera parlamentet så snart som utskottet har börjat sitt arbete. |
5. |
Parlamentet noterar att förfarandet avseende genomförandeåtgärderna nästan aldrig har genomförts tidigare och det skiljer sig från hur gemenskapslagstiftning brukar utarbetas. Parlamentet framhåller därför behovet av att nå ett resultat som alla berörda institutioner är nöjda med så att de interinstitutionella relationerna kan utvecklas i positiv riktning. |
6. |
Europaparlamentet konstaterar att kommissionsledamoten för den inre marknaden och tjänster, Charlie McCreevy, i en skrivelse av den 23 mars 2006 till ordföranden för utskottet för ekonomi och valutafrågor förklarar att bakgrundsdokumentet för genomförandeåtgärderna bara är ett vanligt arbetsdokument som tagits fram av kommissionen i diskussionssyfte. Det innehåller inte på något vis formella ändringar till förslaget till åtgärder. Parlamentet anser därför att bakgrundsdokumentet inte kan lägga till nya villkor som går utöver dem i förslag till genomförandeåtgärder. |
7. |
Europaparlamentet påpekar att, trots den allmänna samarbetsviljan mellan EU-institutionerna, finns det strukturella brister när det gäller sättet att delegera lagstiftningsbefogenheter till kommissionen, vilket kan äventyra resultatet av viktiga rättsakter, såsom genomförandeåtgärderna. |
8. |
Europaparlamentet betonar sin vilja att fortsätta få de interinstitutionella relationerna att fungera bättre på alla politikområden, och särskilt inom Lamfalussy-förfarandet, för att åstadkomma en långsiktig lösning där alla parter är nöjda och där parlamentet är jämställt med rådet när det gäller att återkalla delegering av lagstiftningsbefogenheter. |
9. |
Europaparlamentet anser att genomförandet av antagandet av direktiv 2004/39/EG genom medbeslutandeförfarandet ger parlamentet en viktig roll när det gäller att fastställa vad genomförandeåtgärderna skall och inte skall bestå av. Parlamentet anser att rådets beslut 1999/468/EG inte bara ger parlamentet mandat att förkasta förslag till genomförandeåtgärder som går utanför behörighetsområdet, men också att ändra den i linje med den underliggande medbeslutanderätten och den interinstitutionella andan som måste respekteras fullt ut. |
10. |
Europaparlamentet noterar vikten av att befästa Europeiska värdepapperstillsynskommitténs roll vid koordineringen av nationella myndigheters verksamhet och vid främjandet av en enhetlig tillsyn och som oumbärlig rådgivare på europeisk nivå i frågor som ligger inom dess behörighetsområde. |
11. |
Europaparlamentet påpekar att samordnande verksamhet mellan nationella tillsynsmyndigheter därför generellt skall diskuteras inom Europeiska värdepapperstillsynskommittén. Parlamentet noterar att detta framför allt berör följande punkter:
|
12. |
Europaparlamentet understryker att Europeiska värdepapperstillsynskommittén för tillfället saknar operativa resurser för att effektivt fylla sin funktion. |
13. |
Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förse Europeiska värdepapperstillsynskommittén med de resurser som behövs för att den skall kunna verkställa direktiv 2004/39/EG och dess genomförandeåtgärder. |
14. |
Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka den Europeiska värdepapperstillsynskommitténs demokratiska ansvar, särskilt gentemot Europaparlamentet. |
15. |
Europaparlamentet anser att genomförandeåtgärderna, så som de nu är utformade, utgör den bästa lösningen för alla berörda parter. |
16. |
Europaparlamentet godkänner genomförandeåtgärderna. |
17. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska värdepapperstillsynskommittén. |
(1) Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1), senast ändrat genom direktiv 2006/31/EG (EUT L 114, 27.4.2006, s. 60).
(2) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.
(3) SPEECH/02/44.
P6_TA(2006)0272
Strategi för hållbar utveckling
Europaparlamentets resolution om den reviderade strategin för en hållbar utveckling
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av strategin för en hållbar utveckling som Europeiska rådet antog i Göteborg den 15-16 juni 2001 och handlingsplanen från Johannesburgkonferensen som toppmötet om hållbar utveckling antog 2002, |
— |
med beaktande av kommissionens meddelande om översyn av strategin för en hållbar utveckling - Handlingsram (KOM(2005)0658). |
— |
med beaktande av ordförandeskapets slutsatser vid Europeiska rådets möte av den 16 och 17 juni 2005 och sina egna tidigare resolutioner angående denna fråga, |
— |
med beaktande av de muntliga frågorna till kommissionen och rådet, |
— |
med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
A. |
Ohållbara trender förekommer på många områden, bland annat markanvändning och markresurser, transport, klimatförändringar, fiske, användning av fossila bränslen och utarmning av den biologiska mångfalden. |
B. |
De tre viktiga huvudsakliga målen, som är nära knutna till varandra, är miljöskydd, social rättvisa och sammanhållning samt ekonomiskt välstånd. Man bör se till att dessa tre inslag i den hållbara utvecklingen integreras och tillämpas väl inom EU och globalt. |
C. |
De politiska riktlinjerna måste stödja en hållbar utveckling, särskilt riktlinjerna för livskvalitet och solidaritet inom och mellan generationerna. |
D. |
En attitydförändring behövs som gör att vi strävar efter ett samhälle som grundar sig på principerna för hållbar utveckling. Det krävs långsiktiga politiska riktlinjer som frikopplar ekonomisk tillväxt från användningen av naturresurser. |
E. |
En betydande del av Europas befolkning lider fortfarande av allvarliga ekonomiska och sociala problem, såsom fattigdom, arbetslöshet och socialt utanförskap. De som är mest socialt marginaliserade har också de sämsta förutsättningarna när det gäller deras sociala miljö, inklusive dåliga bostadsförhållanden och dålig hälsa. Det har skett dramatiska demografiska förändringar inom EU och i de minst utvecklade länderna, även om utvecklingen där går i motsatt riktning jämfört med EU. |
Allmän utvärdering
Brist på ambitioner
1. |
Europaparlamentet är besviket över att det inte skett några framsteg i utvecklingen och uppföljningen av den strategi för hållbar utveckling som antogs i Göteborg 2001. |
2. |
Europaparlamentet anser att kommissionens handlingsram för översynen av strategin för en hållbar utveckling är alltför försiktig och svag. I sin nuvarande form kommer den inte att lyckas med att få allmänheten och politikerna att stödja de viktiga uppgifter som ligger framför oss. |
3. |
Europaparlamentet välkomnar dock det värdefulla arbete som det österrikiska ordförandeskapet gjort då det försökt införa strategin för en hållbar utveckling, förbättrat kommissionens förslag, samlat nuvarande mål och indikatorer inom en enda och mer sammanhängande ram samt försökt lägga fram några nya koncept. |
Kopplingen till Lissabonstrategin
4. |
Europaparlamentet anser att det inte lönar sig att anta övergripande strategier såsom de som antogs i Cardiff, Lissabon och Göteborg om de inte åtföljs av en sammanhängande och enhetlig överordnad process. |
5. |
Europaparlamentet noterar att Lissabonstrategins miljömål bör vara lika viktiga som konkurrenskraftoch skapande av arbetstillfällen, medan den ekonomiska hållbarheten och fattigdomsminskningen i strategin för en hållbar utveckling bör vara lika viktiga som miljömålen. |
6. |
Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att den nya strategin för en hållbar utveckling och Lissabonstrategin överlappar varandra på många punkter, såsom att de båda har ökad konkurrenskraft, skapande av nya arbetstillfällen av bättre kvalitet, bättre social integrering, miljöskydd och riskförebyggande som mål. |
7. |
Europaparlamentet föreslår att konkreta åtgärder skall vidtas så att de genomförs i rättan tid och samordnas väl, särskilt genom förfaranden för kontroll och översyn som är förenliga med varandra. |
8. |
Europaparlamentet föreslår dessutom som en konkret åtgärd för en effektiv samordning av Lissabonstrategin och strategin för en hållbar utveckling att den nödvändiga omvandlingen av energi- och transportsystemen borde användas som en hävstång för ökad tillväxt, sysselsättning och export inom Lissabonstrategin. Denna omvandling måste basera sig på en frikoppling av energikraven från ekonomisk tillväxt och på byte av transportslag till mer miljövänliga, ett nyckelmål i strategin för en hållbar utveckling. |
9. |
Europaparlamentet noterar också det beslut som Europeiska rådets vårmöte 2006 fattade om att årligen se över energipolitiken vid sitt vårmöte. Detta arbete borde också infogas i den vidare ramen för strategin för en hållbar utveckling och Lissabonprocessen. |
En förbättrad strategi
Bättre mål: klara mål på medellång och lång sikt
10. |
Europaparlamentet noterar att fördelen med termen ”hållbar utveckling” är att den har ett verkligt övergripande ekonomiskt, socialt och miljömässigt mål. Parlamentet anser dessutom att termen bör definieras så exakt som möjligt i ljuset av de olika tolkningsmöjligheterna. |
11. |
Europaparlamentet ställer sig i detta sammanhang bakom de sju viktigaste frågorna som lagts fram för att tas med i en reviderad strategi för hållbar utveckling (klimatförändringar och ren energi, folkhälsa, socialt utanförskap, demografi och migration, förvaltning av naturresurser, hållbara transporter, globala utmaningar när det gäller fattigdom och utveckling). |
12. |
Europaparlamentet begär att kommissionen ser över målen för att garantera högsta möjliga ambitionsnivå och ser till att de är mätbara och specifika så att framstegen kan utvärderas på ett exakt och detaljerat sätt. |
13. |
Europaparlamentet betonar vikten av att beakta folkhälsofrågor och skydda den biologiska mångfalden i ljuset av det ambitiösa målet att vända trenden med förlorade naturresurser i Europa och i världen fram till 2010 och föreslår att dessa punkter skall läggas till som en ny viktig fråga i strategin för en hållbar utveckling eller att den åtminstone skall ges särskild uppmärksamhet i de särskilda avsnitten om hälsa och förvaltning om naturresurser. |
14. |
Europaparlamentet betonar jämställdhetens betydelse inom den hållbara utvecklingen. Parlamentet understryker att de gemensamma målen för Lissabonstrategin och strategin för hållbar utveckling inte kan nås utan att den nuvarande ojämställdheten diskuteras och såväl kvinnors som mäns resurser utnyttjas bättre. Parlamentet understryker därför att den sociala integreringen måste ses i ett bredare perspektiv, där jämställdhetsfrågor också tas med. |
15. |
Europaparlamentet anser därför att vissa mål på medellång och lång sikt skall bekräftas på nytt eller införas, grunda sig på försiktighetsprincipen, vara ambitiösa och realistiska till sin natur och skall därefter tillämpas och övervakas noggrant och systematiskt. Parlamentet anser att de särskilt bör gå in på aktuella negativa trender inom markanvändning och markresurser, transport, klimatförändringar, fiske, användning av fossila bränslen och utarmning av den biologiska mångfalden. I målen bör man också försöka främja byte av transportslag, frikopplingen av ekonomisk tillväxt från transport och ett minskat utsläpp av växthusgaser som skulle leda till en uppvärmning på högst + 2°C jämfört med förindustriella nivåer. |
16. |
Europaparlamentet stöder att man föreslår att ny vikt skall läggas vid att försöka mäta hur effektiva resurserna är genom att använda sig av miljörevision. Europaparlamentet föreslår att särskilda ansträngningar skall göras för att närmare övervaka EU:s ekologiska fotspår i världen, analysera inverkan på miljön ur såväl konsumtions- som produktionssynvinkel och sätta som mål att EU:s fotspår systematiskt skall minskas. |
17. |
Europaparlamentet välkomnar dessutom kommissionens förslag om ett europeiskt år för att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram mer specifika initiativ och effektiva genomförandeåtgärder för att möjliggöra verkliga framsteg. Parlamentet vill i detta sammanhang med hjälp av ett exempel peka på ett initiativ från kommissionen som syftar till att analysera effekterna av ett åldrande samhälle där man försöker ta fram konkreta lösningar som baserar sig på deltagande av olika beslutsnivåer inom EU och det civila samhället. |
Att förbättra kvaliteten på tillväxten som en förutsättning för strategin för en hållbar utveckling
18. |
Europaparlamentet anser att den vikt som fästs vid BNP för att mäta framsteg i ett samhälle måste balanseras upp av en lika stor omsorg om tillväxtens kvalitativa aspekter eftersom dessa är en förutsättning för hållbar utveckling. Parlamentet anser därför att man bör komma överens om en rad viktiga indikatorer för hållbarhet som skall läggas fram och diskuteras grundligt vid den årliga översynen av strategin för en hållbar utveckling. Dessa indikatorer bör hänföra sig till grundläggande livskvalitetsaspekter och tillåta kvantitativa och snabba utvärderingar av hälsa (hälsovårdens kvalitet och omfattning, livslängd, barndödlighet etc.), medvetenhet (utbildning och kultur, tillgång till IKT, etc.), integration (deltagande i samhällsbeslut och socialt kapital, etc.) och miljökvalitet (vatten- och luftföroreningar etc.). |
19. |
Europaparlamentet kräver att den europeiska sociala modellen skall utvecklas ytterligare och efterlyser rekommendationer, på basis av denna modell, om att medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att motverka ”ohållbara” trender såsom fattigdom, socialt utanförskap och följderna av ett åldrande samhälle. Parlamentet anser därför att sociala lägesindikatorer bör utvecklas som senare bör tas med i hållbarhetsbedömningen. Parlamentet betonar att Europa behöver en makroekonomisk ram för att stödja hållbar utveckling, öka miljövänlig nationell efterfrågan, sysselsättning och social sammanhållning. |
20. |
Europaparlamentet anser att hållbar utveckling snarare skall ses som en ekonomisk möjlighet än som ett tvång och som en sporre till tekniska innovationer och investering. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att säkerställa en effektiv koordinering av EU:s tillväxtstrategier, integrera informations- och kommunikationsteknologier och resurseffektiva teknologier för hållbar utveckling och ”intelligent tillväxt” både inom EU och i andra länder. |
21. |
Europaparlamentet anser att man bör främja ett samhälle byggt på kunskap, medvetenhet och deltagande samt integrering och social kompetens som går utöver Lissabonagendan. Europaparlamentet tror att detta kommer att vara ett samhälle av högre kvalitet och ett samhälle där man med hjälp av större IKT-stöd kan minska efterfrågan på energi och andra naturresurser. |
Förbättrad förvaltning av hållbarhet på nationell och internationell nivå samt på EU-nivå
22. |
Europaparlamentet anser att strategin för en hållbar utveckling kräver systematisk övervakning om den skall kunna genomföras effektivt. |
23. |
Europaparlamentet föresätter sig att anordna en vanlig plenumdebatt om målen i strategin för en hållbar utveckling som skulle grunda sig på bidrag från alla berörda utskott i parlamentet så att det kan lämna sina åsikter om framsteg och prioriteter för strategin för en hållbar utveckling i god tid så att dessa skall kunna tas med i Europeiska rådets översyner av strategin. Parlamentet anser dessutom att regelbundna dialoger bör hållas med medlemsstaternas nationella parlament och konstitutionella regioners parlament, på allmän eller bilateral basis, i syfte att undersöka bästa praxis för en hållbar utveckling, samt för att utbyta erfarenheter om genomförandet av strategin för en hållbar utveckling både inom EU och i medlemsstaterna. |
24. |
Europaparlamentet betonar vikten av nationella strategier för hållbar utveckling i samtliga medlemsstater och behovet av utbyte av bästa praxis mellan dessa. Parlamentet understryker också behovet av att vidta åtgärder i samband med strategin för en hållbar utveckling på regional och lokal nivå, samt när det gäller enskilda medborgare, och öka utbildningen, deltagandet och allmänhetens medvetenhet om hållbara utvecklingsprinciper. |
25. |
Europaparlamentet anser att översynen av hållbarheten skall vara en central fråga i alla konsekvensbedömningar av EU:s nya politiska åtgärder och vid efterhandskontroller av hur de politiska åtgärderna genomförts. |
26. |
Europaparlamentet anser att EU-åtgärder bör kompletteras med internationella åtgärder i syfte att uppmuntra främjandet av hållbara utvecklingsprinciper i världen, inte minst i länder som utvecklas snabbt i syfte att främja ekonomisk tillväxt och minska fattigdomen samtidigt som man sparar på knappa resurser och skyddar miljön i världen. |
27. |
Europaparlamentet efterlyser därför en mer systematisk årlig övervakning av de framsteg som görs för att uppfylla målen i handlingsplanen från Johannesburgkonferensen och millenniemålen. |
28. |
Europaparlamentet anser att u-länderna inte behöver upprepa i-ländernas förorenande misstag när de utvecklar sina ekonomier. Europaparlamentet kräver dessutom att hållbarhetsprinciperna skall införlivas i EU:s utvecklingssamarbete och att ändamålsenliga medel skall finnas tillgängliga för att möta de globala utmaningarna och behoven på miljöområdet. |
Kompletterande åtgärder
29. |
Europaparlamentet efterlyser kompletterande åtgärder, såsom hållbara skatteåtgärder och allmän upphandling, och ett omedelbart avskaffande av ohållbart statligt stöd, särskilt på energi- och jordbruksområdet. Parlamentet anser att hållbarhet inte kan nås utan att skattebördan flyttas från arbete till resursanvändning och föroreningar. |
30. |
Europaparlamentet understryker vikten av landsbygdsutvecklingsprogram och konventionella och ekologiska jordbruk som satsar på hållbar utveckling, eftersom endast ekonomiskt och ekologiskt livskraftiga landsbygdsområden kan vända trenden med avfolkning av landsbygden och sålunda bevara grundläggande infrastrukturer. Parlamentet efterlyser särskilda forskningsansträngningar för att undersöka de eventuella effekterna av klimatförändringarna på vattentillgången och markkvaliteten i Medelhavsområdet. |
31. |
Europaparlamentet fäster vikt vid den viktiga roll som vetenskap och innovation spelar för att möta många uppmaningar i strategin för en hållbar utveckling, inbegripet konkurrenskraft. Parlamentet beklagar att statsstödet till energiforskning inom EU och dess medlemsstater minskats kraftigt nyligen och kräver en betydande ökning, till stöd för förnybara energier och energieffektivitet. |
32. |
Europaparlamentet anser att klimatsäkerhet och behovet av att bryta beroendet av fossilt bränsle skall ges högsta prioritet inom EU:s politik, något som inte enbart kräver ambitiösa åtgärder på hemmaplan för att minska växthusgaserna utan också betydande ekonomiskt stöd för tekniskt samarbete med u-länderna för att uppmuntra till investeringar i energieffektivitet och koldioxidsnål teknik. Parlamentet betonar energibesparingens betydelse som den enskilda mest betydande energiresursen i Europa som inte har några negativa miljöeffekter. |
33. |
Europaparlamentet anser att målen i strategin för en hållbar utveckling måste återspeglas i hur EU-budgeten för 2007-2013 används och bidra till hur tidsplanen för den fulla översynen av EU:s budget 2008-2009 fastställs. Europaparlamentet välkomnar därför att det i förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004)0492) uttryckligen sägs att målen för fonderna skall nås med respekt för en hållbar utveckling. Parlamentet beklagar samtidigt att öronmärkningen av det stöd som samfinansieras av fonderna inte motsvarar stödet i strategin för en hållbar utveckling och anser att denna punkt bör ses över. |
34. |
Europaparlamentet insisterar slutligen på att åtgärder för att stödja hållbara utvecklingsmål inte enbart skall bedömas i ljuset av deras kortsiktiga kostnader utan också i ljuset av deras långsiktiga fördelar. Kostnaderna för att man inte gör något bör också beaktas till fullo. |
*
* *
35. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
P6_TA(2006)0273
Det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa
Europaparlamentets resolution om det ökade rasistiska och homofobiska våldet i Europa
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av de internationella människorättsinstrument som förbjuder diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, särskilt den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering och Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (ECHR), som båda har undertecknats av samtliga EU-medlemsstater och av ett stort antal tredjeländer, |
— |
med beaktande av artiklarna 2, 6, 7 och 29 i EU-fördraget och artikel 13 i EG-fördraget, som ålägger EU och dess medlemsstater att försvara de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och utarbeta europeiska instrument för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och diskriminering, |
— |
med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21 i denna, |
— |
med beaktande av Europeiska unionens verksamhet i kampen mot rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och homofobi, i synnerhet direktiven mot diskriminering, det vill säga direktiv 2000/43/EG om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1) och direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandlingi arbetslivet (2), samt förslaget till ramdirektiv om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet (3), |
— |
med beaktande av sina tidigare resolutioner om rasism, främlingsfientlighet, antisemitism, homofobi, skydd av minoriteter, icke-diskrimineringsinsatser och situationen för romerna i EU, |
— |
med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
A. |
Rasism, främlingsfientlighet, antisemitism, homofobi fientlighet mot zigenare grundar sig på irrationella orsaker och är ibland kopplade till social marginalisering, utslagning och arbetslöshet samt till en vägran att betrakta mångfalden i våra samhällen som en tillgång. |
B. |
Många medlemsstater har drabbats av våldsamheter och/eller mord orsakade av rasistiskt, främlingsfientligt och antisemitistiskt hat, men även andra direkta eller indirekta former av rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och homofobi lever kvar både inom och utanför EU. |
C. |
De ryska myndigheterna förbjöd den parad för jämlikhet och tolerans för homo-, bi- och transsexuella personer, som skulle genomföras den 27 maj 2006 i Moskva. Förbudet strider mot den rätt till fredliga sammankomster och demonstrationer som garanteras genom ECHR. Dessutom förvärrade, uppmuntrade och deltog flera politiska och religiösa ledare i de våldsamheter som följde. |
D. |
Politiskt ansvariga på europeisk, nationell och regional nivå är skyldiga att vara ett föredöme genom att främja tolerans, förståelse, respekt och fredlig samlevnad. |
E. |
Vissa politiska partier, bland annat en del partier i regeringsställning i vissa länder eller partier som är välrepresenterade på lokal nivå, har medvetet fört upp frågor som rör rasistisk, etnisk, nationell och religiös intolerans samt intolerans gentemot homosexuella som centrala punkter i sina program, vilket uppmuntrat politikerna till att använda ett språkbruk som väcker olika former av hat, bland annat rasistiskt, och underblåser extremismen i samhället. |
F. |
En medlem av ett av de polska regeringspartierna har uppmanat till homofobiskt grundat våld i samband med planerna att anordna demonstrationer för homosexuellas rättigheter i Warszawa. |
G. |
Medlemsstaterna har utarbetat olika åtgärder mot de politiska partier som stöder program och verksamheter som strider mot de värderingar som garanteras genom till exempel att frysa det statliga stödet till sådana partier. |
H. |
Skandalösa och allvarliga rasistiska incidenter äger rum i samband med fotbollsmatcher, och det finns en viss oro över att liknande incidenter kan komma att inträffa under det pågående världsmästerskapet i fotboll. |
I. |
Utbildning, särskilt på grundskolenivå, är mycket viktigt för att förebygga rasistiska attityder och fördomar senare i livet. De politiska beslutsfattarna måste ta vederbörlig hänsyn till fördelarna med en offentlig grundskoleutbildning grundad på en balanserad social och etnisk blandning. |
J. |
Medierna spelar en viktig och framträdande roll när det gäller allmänhetens syn på rasistiskt våld och i vissa medlemsstater tenderar beskrivningen av våldet att vara endimensionell och ensidig, vilket leder till att vilseledande uppgifter sprids om rasism och främlingsfientlighet. |
K. |
Det stora antalet hemsidor på nätet, som utgör den huvudsakliga informationsskällan om rasistiska grupper och grupper som förespråkar hat, väcker frågor om hur detta problem kan hanteras utan att yttrandefriheten kränks. |
L. |
Medlemsstaternas polis och rättsväsenden är av avgörande betydelse när det gäller att beivra och förebygga våld med rasistiska motiv. Ibland misslyckas de dock med att skydda medborgarna mot rasistiskt motiverat våld och avskräcka extremisterna från att begå sådana brott, och i detta avseende måste medlemsstaterna ifrågasätta om ”institutionell rasism” förekommer inom deras polis och rättsväsenden. I vissa länder riktar sig polisvåldet särskilt mot etniska, rasmässiga och sexuella minoriteter och kränker direkt deras rätt till föreningsfrihet. |
M. |
Det saknas statistiska uppgifter om rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och homofobi i medlemsstaterna, särskilt när det gäller våld och diskriminering med sådana motiv. |
N. |
Efter fem års förhandlingar har rådet fortfarande inte antagit kommissionens förslag till rambeslut om bekämpning av rasism och främlingsfientlighet, vilket fått kommissionen att hota att dra tillbaka förslaget. Detta instrument skulle ha varit ett användbart instrument för att vidta åtgärder mot och straffa de ansvariga för brott med rasistiska förtecken. |
O. |
Fyra medlemsstater - Tyskland, Luxemburg, Österrike och Finland - har dragits inför Europeiska gemenskapernas domstol på grund av deras misslyckande att uppfylla kraven i direktiv 2000/43/EG. |
1. |
Europaparlamentet beklagar att rådet inte har kunnat anta rådets ovannämnda förslag till rambeslut om bekämpning av rasism och främlingsfientlighet från 2001, och uppmanar det kommande finländska ordförandeskapet att återuppta arbetet med detta förslag och att försöka uppnå en överenskommelse i rådet om att uttryckligen utvidga förslaget till att också omfatta homofobi, antisemitism, islamofobi och annat våld grundat på fobi eller hat med etniska, rasmässiga, sexuella, religiösa eller andra irrationella förtecken. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka de straffrättsliga åtgärder som har som mål att harmonisera straffen för sådana brott inom hela EU. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivt genomföra antidiskrimineringsdirektiven. Parlamentet uppmanar kommissionen att dra de medlemsstater som underlåter att göra så inför domstolen och att senast i mitten av 2007 lägga fram förslag till nya rättsliga instrument som omfattar alla de grunder för diskriminering som fastställs i artikel 13 i EG-fördraget och som har samma tillämpningsområde som direktiv 2000/43/EG. |
2. |
Europaparlamentet fördömer bestämt alla rasistiska och hatbetingade angrepp, uppmanar med kraft samtliga nationella myndigheter att göra allt i sin makt för att straffa de ansvariga och motverka straffrihet för dessa angrepp och uttrycker sin solidaritet med samtliga offer för sådana angrepp och deras familjer. Till sådana angrepp hör bl.a. följande:
|
3. |
Europaparlamentet gläder sig över att tusentals personer deltog i massdemonstrationerna i Antwerpen och Paris för att uttrycka allmänhetens avsky för de handlingar som beskrivits ovan och ge offentligt stöd till kampen mot rasism, främlingsfientlighet och antisemitism. Parlamentet välkomnar även de demonstrationer för tolerans som hölls i Polen och inte minst det varma välkomnande som 2006 års Gay Pride-parad fick i Warszawa. |
4. |
Europaparlamentet är mycket oroat över de allmänt ökande rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska och homofobiska tendenserna i Polen, som delvis underblåses av religiösa forum såsom Radio Maryja som också har kritiserats av Vatikanen för sina antisemitiska uttalanden. Parlamentet anser att EU bör vidta lämpliga åtgärder för att ge uttryck för sin oro och i synnerhet behandla det faktum att det ultrakonservativa partiet League of Polish Families (LPR) är i regeringsställning, med tanke på att ledarna för dessa partier uppmuntrar till hat och våld. Parlamentet påminner Polen om landets åtaganden och skyldigheter enligt fördragen, i synnerhet artikel 6 i EU-fördraget, och de sanktioner som kan komma i fråga vid eventuella överträdelser. Parlamentet uppmanar den polska regeringen att i detta sammanhang ompröva beslutet om att avskaffa generalsekretariatet för jämställdhetsfrågor. Parlamentet begär att Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet skall genomföra en studie om det intoleranta klimat kännetecknat av rasism, främlingsfientlighet och homofobi som håller på att växa fram i Polen, och uppmanar kommissionen att kontrollera att den polske utbildningsministerns agerande och uttalanden är förenliga med artikel 6 i EU-fördraget. |
5. |
Europaparlamentet fördömer med eftertryck de ryska myndigheternas beslut att förbjuda den första Gay Pride-paraden i Moskva den 27 maj 2006, liksom deras misslyckande när det gäller att säkerställa säkerheten för de fredliga demonstranterna och människorättsaktivisterna. Parlamentet påminner de ryska myndigheterna om att mötesrätten är en grundläggande mänsklig rättighet som skall garanteras enligt artikel 31 i Rysslands konstitution. Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den roll som ryska politiker och trossamfund har spelat för att driva fram våld och hat mot homo-, bi- och transsexuella personer. Parlamentet hoppas att liknande händelser inte kommer att inträffa i framtiden, och uppmuntrar de ryska myndigheterna att tillåta Gay Pride-paraden 2007 och att garantera de deltagandes säkerhet. |
6. |
Europaparlamentet är djupt besviket över att EU:s ledare inte tog upp denna fråga under toppmötet mellan EU och Ryssland den 26 maj 2006. |
7. |
Europaparlamentet är också besviket över att man, vid det möte som hölls den 30 maj 2006 mellan kommissionens ordförande Barroso, kommissionsledamöterna Frattini och Spidla och flera av Europas religiösa ledare, inte fördömde de ryska ortodoxa prästernas deltagande i den våldsamma homofobiska och nynazistiska demonstrationen i Moskva den 27 maj 2006. |
8. |
Europaparlamentet uttrycker sin förvåning och oro över reaktionen från Europarådets parlamentariska församlings ordförande rörande incidenterna i Moskva, i det att han gratulerade Ryssland till landets framsteg i fråga om de mänskliga rättigheterna, i stället för att fördöma den kränkning av de grundläggande mänskliga rättigheterna, som ägde rum den 27 maj 2006. |
9. |
Europaparlamentet uppmanar EU:s representanter vid nästa G8-toppmöte att i ett så tidigt skede som möjligt ta upp frågan om de mänskliga rättigheterna med Ryssland, och i synnerhet rätten till fredliga sammankomster. |
10. |
Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens institutioner, medlemsstaterna och samtliga europeiska demokratiska politiska partier att fördöma alla handlingar som uttrycker intolerans och anstiftan till rashat samt alla former av trakasserier eller rasistiskt våld. |
11. |
Europaparlamentet beklagar att man i flera medlemsstater noterar ett ökat stöd för extremistiska partier med ett tydligt främlingsfientligt, rasistiskt, antisemitiskt och homofobiskt manifest, av vilka vissa nyligen hamnat i regeringsställning i Polen. Parlamentet betonar behovet av att man tar itu med orsakerna till detta fenomen, såsom social marginalisering, utslagning och arbetslöshet. |
12. |
Europaparlamentet uppmanar bestämt alla medlemsstater att åtminstone beakta möjligheten att dra in de statliga bidragen för de politiska partier som inte respekterar de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen, såsom de föreskrivs i ECHR och de grundläggande friheterna och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar samtidigt de länder som redan har möjligheten att dra in de statliga bidragen, att utan dröjsmål göra det. |
13. |
Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inleda kampanjer och projekt på alla nivåer och inom alla sektorer, särskilt i media och i skolor, för att främja kulturell mångfald som en form av tillgång och ekonomisk drivkraft, jämställdhet mellan könen, kampen mot diskriminering, tolerans, dialog och integration, exempelvis inom ramen för Europeiska åren för lika möjligheter för alla (2007) och för interkulturell dialog (2008). |
14. |
Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till kampen mot rasism, sexism, främlingsfientlighet och homofobi, både i förbindelserna med varandra och i bilaterala förbindelser med tredjeländer. |
15. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta arbetet med att utveckla en politik mot diskriminering vid sidan av den integrationspolitik som håller på att utvecklas. För att jämlikhet skall uppnås anser parlamentet att det måste vidtas integrationsfrämjande åtgärder och andra icke-lagstiftningsåtgärder, såsom främjande av interaktion och delaktighet. |
16. |
Europaparlamentet betonar behovet av att stödja initiativ för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet i samband med det pågående världsmästerskapet i fotboll i Tyskland, och uppmanar myndigheterna att nära övervaka, samt vidta straffrättsliga åtgärder mot och fördöma dem som gör sig skyldiga till rasistiska handlingar. |
17. |
Europaparlamentet påminner om behovet av sunda och tydliga definitioner och statistik om rasism och främlingsfientlighet, särskilt om våld med rasistiska och främlingsfientliga motiv, för att effektivt kunna bekämpa dessa fenomen. Detta underströks redan i årsrapporten för 2005 från Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet, där man betonade bristen på statistisk registrering av våld med rasistiska förtecken i Italien, Portugal och Grekland. |
18. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Europarådet och Rysslands regering. |
(1) EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.
P6_TA(2006)0274
Handeldvapen
Europaparlamentets resolution om eldhandvapen och lätta vapen, inför konferensen 2006 för översyn av Förenta nationernas handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med eldhandvapen och lätta vapen i alla avseenden, och i riktning mot att utarbeta ett internationellt vapenhandelsfördrag
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av sina resolutioner av den 15 mars 2001 (1), den 15 november 2001 (2), den 19 juni 2003 (3) och den 26 maj 2005 (4) om att bekämpa spridning och missbruk av eldhandvapen och lätta vapen (SALW), |
— |
med beaktande av sin tidigare resolution av den 17 november 2005 om rådets sjätte årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (5), |
— |
med beaktande av EU:s program av den 26 juni 1997 för att förhindra och bekämpa olaglig handel med konventionella vapen (6), rådets gemensamma åtgärd 2002/589/GUSP av den 12 juli 2002 om Europeiska unionens bidrag för att bekämpa destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen (7), rådets gemensamma ståndpunkt 2003/468/GUSP av den 23 juni 2003 om kontroll av vapenförmedling (8) och EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med SALW och ammunition till dessa som antogs av Europeiska rådet den 15-16 december 2005 (9), |
— |
med beaktande av slutsatserna från mötet med rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser den 3 oktober 2005, där man gav uttryck för EU:s stöd för att internationell vapenhandel skall ske inom FN:s ramar, vilket skulle medföra bindande gemensamma normer för den världsomspännande handeln med konventionella vapen (10), |
— |
med beaktande av Förenta nationernas handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med SALW i alla avseenden, som antogs i juli 2001, |
— |
med beaktande av FN:s andra mellanstatliga tvåårsmöte för överläggningar om genomförandet av FN:s handlingsprogram för att förebygga, motverka och avskaffa olaglig handel med SALW i alla avseenden, som hölls den 11-15 juli 2005, |
— |
med beaktande av att FN:s generalförsamling i december 2005 antog ett internationellt instrument som skall ge staterna möjlighet att i rätt tid och pålitligt upptäcka och spåra olagliga SALW (11), |
— |
med beaktande av att protokollet från 2001 om olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar och komponenter till dessa och ammunition trädde i kraft den 6 juli 2005 (FN:s protokoll om skjutvapen) (12), |
— |
med beaktande av FN:s översynskonferens om organisationens handlingsprogram, som enligt planerna skall äga rum mellan den 26 juni och den 7 juli 2006, och behovet av att se till att denna konferens och dess uppföljning blir lyckade, |
— |
med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
A. |
Det är välkommet att det internationella stödet ökar för ett rättsligt bindande internationellt vapenhandelsfördrag som förbjuder transaktioner som riskerar att undergräva de mänskliga rättigheterna eller den internationella humanitära rätten eller som hotar stabiliteten i länder eller regioner som sannolikt kommer att bidra till att väpnade konflikter bryter ut eller trappas upp. |
B. |
Den olagliga vapenhandeln förser även terroristiska och narkotikasmugglande organisationer med leveranser. Den leder till förstörelse och påtvingar människor en ordning med död och korruption. Den stöder organiserad brottslighet som bär ansvar för kapningar, våldsbrott och underminering av den allmänna säkerheten. Den levererar även till internationella terrororganisationer som strävar efter att förhindra demokrati och som förhärligar dogmatism och intolerans. |
C. |
Det är oroväckande att spridningen av SALW fortsätter. Dessa vapen skapar onödigt mänskligt lidande, förvärrar väpnade konflikter och ökar instabiliteten, underlättar terrorism, underminerar en hållbar utveckling, god förvaltnings- och rättsstatsprincipen och bidrar till allvarliga brott mot mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. |
D. |
Man bör stärka FN:s handlingsprogram och ytterligare väcka regeringarnas engagemang för att komma överens om bindande bestämmelser för kontroll av SALW (däribland vapenförmedling och transaktioner) genom internationell, regional och nationell lagstiftning. Man bör även kraftfullt stödja uppmaningen att ställa ekonomiskt och tekniskt stöd till förfogande i enlighet med punkt 6 i avsnitt III i FN:s handlingsprogram. |
E. |
Tiden är mogen för att det internationella samfundet skall ta itu med spridning och missbruk av SALW med hjälp av bindande internationella normer som grundas på allomfattande respekt för internationell rätt, inklusive mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. |
F. |
Det är oroväckande att ammunition och sprängmedel uteslutits från det internationella instrument som skall ge staterna möjlighet att i rätt tid och pålitligt upptäcka och spåra olagliga SALW. Det är också oroande att detta instrument inte kommer att bli rättsligt bindande. |
G. |
Det är beklagligt att FN:s breda samråd om att bekämpa olaglig förmedlingsverksamhet med SALW gjort så få framsteg samt att det saknas vilja att förhandla om ett rättsligt bindande internationellt instrument om vapenförmedling. |
H. |
FN:s handlingsprogram ålägger staterna att bedöma ansökningar om exporttillstånd i enlighet med stränga nationella bestämmelser och förfaranden som täcker alla SALW och överensstämmer med staternas befintliga ansvar och relevant internationell rätt och som särskilt beaktar risken för att dessa vapen skall dirigeras om till den olagliga handeln. |
I. |
Strategier för minskning och kontroll av SALW måste på ett lämpligt sätt integreras och bli en väsentlig del av internationella program för konfliktförebyggande verksamhet och fredsbyggande efter konflikter. |
J. |
De pågående kampanjinsatserna från civilsamhällets sida välkomnas och stöds. |
1. |
Europaparlamentet uppmanar de stater som är parter i konferensen 2006 om översyn av FN:s handlingsprogram att komma överens om en uppsättning övergripande principer om vapentransaktioner, i överensstämmelse med deras befintliga ansvar i enlighet med internationell, regional och nationell lagstiftning, inbegripet ett krav på att inte sända vapen som sannolikt kommer att bidra till kränkningar av de mänskliga rättigheterna och brott mot mänskligheten eller som främjar regional eller nationell instabilitet och väpnade konflikter. |
2. |
Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att påbörja förhandlingar om ett internationellt fördrag om vapenhandel inom FN:s ramar omedelbart efter översynskonferensen 2006 om FN:s handlingsprogram, i syfte att upprätta ett rättsligt bindande instrument för att reglera vapentransaktioner såsom de beskrivs i föregående punkt. |
3. |
Europaparlamentet uppmanar de stater som deltar i 2006 års översynskonferens att ta upp den humanitära dimensionen och utvecklingsdimensionen i FN:s handlingsprogram och understryka vikten av det samband som finns mellan å ena sidan människohandel, spridning och missbruk av SALW, å den andra sidan utveckling, fattigdomsminskning och humanitär hjälp. Program och åtgärder som avser SALW bör på lämpligt sätt integreras i internationella, regionala och nationella strategier för utveckling och fattigdomsminskning. |
4. |
Europaparlamentet betonar att de skyldigheter som redan existerar i enlighet med internationell rätt när det gäller vapentransaktioner, särskilt sådana som omfattar kriterier för mänskliga rättigheter och humanitär rätt, bör kodifieras. |
5. |
Europaparlamentet uppmanar alla stater som undertecknat FN-protokollet om skjutvapen att utan dröjsmål ratificera protokollet och införliva det med nationell lagstiftning. |
6. |
Europaparlamentet uppmanar alla stater att se till att brott mot vapenembargon (inklusive ekonomiskt eller logistiskt stöd) definieras som brott i nationell lagstiftning. |
7. |
Europaparlamentet understryker att reformer som syftar till att förbättra funktionssätt, öppenheten och ansvarigheten hos militären samt inom de brottsbekämpande myndigheterna och rättsväsendet, kan bidra till en trygg miljö där medborgarna inte längre känner behov av att äga vapen. |
8. |
Europaparlamentet anser att nationell lagstiftning bör tillämpas, för att reglera privata militära tjänsters och säkerhetstjänsters verksamhet utomlands. Där sådan lagstiftning saknas bör den utvecklas och tillämpas för att förbättra regleringen av och ansvarigheten inom denna ökande säkerhetssektor. |
9. |
Europaparlamentet uppmanar alla stater att med sin nationella lagstiftning införliva uppförandekoden för personal vid brottsbekämpande myndigheter (13) och de grundläggande principerna för sådan personals användning av våld och skjutvapen (14). |
10. |
Europaparlamentet rekommenderar mycket starkt att regeringarna
|
11. |
Europaparlamentet uppmanar särskilt staterna att utveckla nationell lagstiftning för systematisk genomgång och licensiering av SALW och automatiska och halvautomatiska vapen och att förhindra att vapen skaffas av personer som har ett våldsamt förflutet, särskilt när det gäller våld i hemmet, eller har bestraffats för vapenhandelsbrott eller brott mot bestämmelser för vapenkontroll. |
12. |
Europaparlamentet uppmanar de stater som är parter i FN:s handlingsprogram och som kommer att bli parter i det framtida vapenhandelsfördraget att utveckla program för tekniskt stöd för att hjälpa tredjelandsorganisationer eller regionala organisationer som önskar utveckla lagstiftningskontroll för att reglera vapenhandeln. |
13. |
Europaparlamentet uppmanar dessa stater att inrätta rapporterings- och övervakningsförfaranden för att stödja staterna när de genomför sina åtaganden. |
14. |
Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation att försvara principerna och rekommendationerna i denna resolution vid FN:s översynskonferens om organisationens handlingsprogram. |
15. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna, FN:s generalsekreterare, det parlamentariska forumet om SALW och Interparlamentariska unionens församling. |
(1) EGT C 343, 5.12.2001, s. 311.
(2) EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 587.
(3) EUT C 69 E, 19.3.2004, s. 136.
(4) Antagna texter, P6_TA(2005)0204.
(5) Antagna texter, P6_TA(2005)0436.
(6) Antogs av rådet (allmänna frågor) den 26 juni 1997.
(7) EGT L 191, 19.7.2002, s. 1.
(8) EUT L 156, 25.6.2003, s. 79.
(9) Europeiska unionens råd, 5319/06, den 13 januari 2006.
(10) Europeiska unionens råd, 2678:e mötet med rådet (allmänna frågor) i Luxemburg den 3 oktober 2005.
(11) Beslut A/60/463 (L.55), den 8 december 2005.
(12) Protokoll antogs i maj 2001 genom generalförsamlingens resolution 55/255.
(13) Antagen genom generalförsamlingens resolution 34/169 av den 17 december 1979.
(14) Antagna av FN:s åttonde kongress om förebyggande av brott och behandling av gärningsmän i Havanna på Kuba den 27 augusti-7 september 1990.
P6_TA(2006)0275
Utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS
Europaparlamentets resolution om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ ETCS (2005/2168(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om utbyggnad av det europeiska järnvägssignalsystemet ERTMS/ETCS (KOM(2005)0298) och av kommissionens åtföljande arbetsdokument (SEK(2005)0903), |
— |
med beaktande av den i Bryssel den 17 mars 2005 undertecknade överenskommelsen mellan kommissionen och de europeiska järnvägsorganisationerna (CER, UIC, UNIFE och EIM), den så kallade samförståndsförklaringen, om de viktigaste principerna för utbyggnaden av ERTMS, |
— |
med beaktande av rådets direktiv 96/48/EG av den 23 juli 1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg (1)och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/16/EG av den 19 mars 2001 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet för konventionella tåg (2), |
— |
med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 884/2004/EG av den 29 april 2004 om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (3), |
— |
med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska transport- och energinät och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 (KOM(2004)0475), |
— |
med beaktande av utfrågningen i utskottet för transport och turism den 24 januari 2006 där företrädare för järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare och järnvägsindustrin enhälligt uttalade sig för en utbyggnad av ERTMS, |
— |
med beaktande av Europeiska gemenskapernas föregående och nuvarande sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration, |
— |
med beaktande av avtalet av den 27 januari 2004 mellan Europeiska järnvägsgemenskapen (CER) och Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) om det europeiska förarbeviset för förare som utför gränsöverskridande driftskompatibla tjänster. |
— |
med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
— |
med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0183/2006), och av följande skäl: |
A. |
Det finns i dag över 20 olika nationella järnvägssignalsystem. Detta utgör ett hinder för att bygga upp en europeisk järnvägssektor med full driftskompatibilitet som är konkurrenskraftig jämfört med andra transportsätt. |
B. |
ERTMS har framgångsrikt testats på olika pilotsträckor och föreligger nu i en första startversion i konsoliderad form. Den långa livslängden för den sträck- och fordonsbaserade säkerhetsutrustningen - i regel över 20 år - kan dock medföra att ERTMS och nationella system kommer att existera parallellt under många år framöver, bland annat på konventionella järnvägsnät som trafikeras av persontåg och godståg med olika hastighet. |
C. |
De nationella järnvägssignalsystemen kommer att försvinna på grund av deras tekniska ålder eller litenhet på marknaden. Den framtida europeiska signalsystemindustrin kommer att vara beroende av sin förmåga att tillverka moderna, standardiserade utrustningar för världsmarknaden. ERTMS-projektet är även av väsentlig betydelse för utvecklingen av denna industri och dess 15 000 högt kvalificerade jobb på medellång till lång sikt. |
D. |
ERTMS kommer att bli ett exportprojekt, eftersom även utomeuropeiska järnvägar redan beslutat att ersätta sina föråldrade system med ERTMS. Aktuella beställningar på lokomotiv från Korea, Taiwan, Indien, Saudiarabien och Kina samt infrastrukturprojekt i dessa länder pekar tydligt på marknadens möjligheter. Dessa projekt visar i hela världen på den mycket stora potential som dessa europeiska tekniker har att bli den globala standarden, eftersom de kan bygga på en tillräckligt stadig grund på den europeiska marknaden. |
E. |
Därför är det av särskild vikt att det fastställs en tydlig och samordnad migrationsstrategi som ger järnvägssektorn den nödvändiga planeringssäkerheten, samtidigt som man måste se till att den inte försämrar järnvägens yttre konkurrenskraft i förhållande till andra transportmedel. |
F. |
Överenskommelsen som undertecknades i mars 2005 mellan järnvägssektorn och kommissionen, den så kallade samförståndsförklaringen, har gett en tydlig signal i denna fråga. |
G. |
Den konsoliderade versionen av de tekniska specifikationerna för ERTMS, som skall antas av kommissionen inom de närmaste månaderna, är en tillräcklig grund för färdigställandet av driftskompatibla system och upphandlingar om korridorerna. |
H. |
Utbyggnaden av ERTMS är ett europeiskt, gränsöverskridande ekonomiskt projekt i stor skala. Framsteg för ett enhetligt järnvägssignalsystem kan spela en viktig roll i strategin för avlastning av vägarna och omflyttning av transportflöden till järnvägen samt för att driva en europeisk politik för harmonisering av konkurrensvillkoren mellan olika transportmedel. |
Allmänt: Migration och strategi
1. |
Europaparlamentet anser att ERTMS är ett järnvägssignalsystem som är överlägset de nationella systemen, t.ex. eftersom signalmaster inte längre behövs. Parlamentet konstaterar att det lär vara mindre kostsamt vid nyanskaffning och underhåll och, när det gäller felidentifiering och övervakning, öka säkerheten i alla hastigheter och situationer samt att det i många fall kan öka kapaciteten för sträckan avsevärt. |
2. |
Europaparlamentet noterar att den digitala tekniken genom ERTMS byggs ut även för Europas järnvägsinfrastruktur, vilket gör att trånga sektorer i knutpunkterna och flaskhalsar kan avhjälpas utan att det krävs kostsamma nybyggnationer. Parlamentet konstaterar att det under migrationsfasen dock uppstår avsevärda merkostnader som inte enbart skall bäras av järnvägsföretagen. Parlamentet utgår ifrån att man genom dragkraft utan avbrott för tidskrävande lok- och lokförarbyten vid gränsen reducerar kostnaderna och transporttiden samtidigt som tillförlitligheten ökar. |
3. |
Europaparlamentet anser att järnvägssektorn med ERTMS-tekniken har en historisk möjlighet att nu även utnyttja den digitala teknikens fördelar fullt ut för järnvägen, öka konkurrenskraften och återvinna terräng gentemot andra transportsätt, främst på grund av att fördelen med långa sträckor kan utnyttjas fullt ut i den gränsöverskridande godstrafiken. |
4. |
Europaparlamentet noterar att ERTMS utvecklades med stöd av de föregående ramprogrammen för forskning och föreligger i en konsoliderad startversion, vilket möjliggör en bred utbyggnad. Parlamentet konstaterar att utbyggnaden av GSM-R också sker i snabb takt och att goda framsteg görs med ETCS. Parlamentet framhäver dock att det ännu inte har uppstått någon automatik som utan ekonomiska eller säkerhets- och kapacitetsfrämjande aspekter medför att ERTMS utan vidare får genomslag på hela det transeuropeiska järnvägsnätet. Parlamentet konstaterar att det inte finns någon automatik som medför att de mer än 20 olika järnvägssignalsystem som i dag ännu finns i medlemsstaterna om några år kommer att tillhöra historien och vara ersatta av ett enda system, ERTMS. |
5. |
Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid att ETCS endast behöver s.k. Eurobalis för dataöverföring längs spåret och radioblockcentralen, medan en ETCS-dator i fordonet (s.k. ombordenhet) tar över dataöverföringen för tågdetekteringen. |
6. |
Europaparlamentet påpekar att de funktionella specifikationer som godkänts av medlemsstaternas kommitté för driftskompatibilitet gör version 2.3.0 till referensstandard, och att denna även tillämpas av Europeiska järnvägsbyrån. Parlamentet utgår ifrån att man med denna version kan ta internationella höghastighetskorridorer/korridorer med hög kapacitet i bruk i Europa redan 2007; den betraktas också som gemensam standard i de undersökningar som genomförts av den europeiska samordnaren. Parlamentet anser att ytterligare ansträngningar skulle göra det möjligt att man inom fyra eller fem år kan gå över till en högre standard. Parlamentet anser att Europeiska järnvägsbyrån i samband med sitt förfarande för hantering av ändringar (Change Control Management process) bör bedöma den tekniska och ekonomiska lämpligheten i en sådan vidareutveckling och samtidigt följa principen att version 2.3.0 skall vara kompatibel med högre och lägre versioner. Parlamentet konstaterar att stabilisering och standardisering som går ännu längre kommer att göra att systemkomponenterna kan tillverkas i längre serier så att skalfördelar uppnås och att prisnivån som i dag kan vara åtta gånger högre än de ursprungliga riktpriserna då kan sänkas och ERTMS tillämpas på en ekonomiskt förnuftig grund. |
7. |
Europaparlamentet är medvetet om att det inte vore önskvärt att gamla system och ERTMS existerar parallellt i årtionden, och att det därför verkligen gäller att samordna migrationen och förkorta migrationsfasen så mycket som möjligt. Parlamentet påpekar att en central roll kommer att spelas av en ändamålsenligt utarbetad migrationsstrategi som omfattar nätverken som helhet, något som också krävs i överenskommelsen mellan kommissionen och de europeiska järnvägsorganisationerna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i samråd med Europeiska järnvägsbyrån, medlemsstaterna och näringslivet så snart som möjligt lägga fram en bindande ”masterplan” för ERTMS. |
8. |
Europaparlamentet utgår ifrån att en framgångsrik migration till ERTMS kommer att bli en stor utmaning för samtliga berörda parter: medlemsstater, trafikministerier, järnvägstrafikföretag, infrastrukturförvaltare och järnvägsindustrin måste vara eniga om målen, och rollerna och ansvarsområdena bör vara klart definierade i denna process. Europaparlamentet välkomnar därför att kommissionen har utsett en samordnare för detta storskaliga projekt, nämligen Karel Vinck. |
9. |
Europaparlamentet understryker att ett avgörande genombrott endast kommer till stånd om det inte uppstår ett slags lapptäcke av mindre ERTMS-öar som det åter krävs en mängd nationella system för att nå eller passera. För det första måste utvalda korridorer enligt parlamentet genomgående utrustas med ERTMS, och för det andra måste en kritisk massa omgående uppnås för de utvalda sträckorna och tågen så att ytterligare skalfördelar möjliggörs. |
10. |
Europaparlamentet förutsätter att man för att kunna garantera ett fullständigt genomförande av ERTMS kommer att infoga en tidtabell och detaljerade instruktioner för en komplett migration av samtliga nationella nät i migrationsstrategin, vilket blir nästa steg sedan systemet installerats i korridorerna. |
11. |
Europaparlamentet framhäver att den kostnadskrävande byggnationen och driften av fordon med en mängd ytterligare gamla system minskas eller undviks genom det enhetliga järnvägssignalsystemet ERTMS. Övergångsperioden för migrationen kräver enligt parlamentet dubbel utrustning som inledningsvis ökar belastningen på järnvägssektorn. Parlamentet betonar att detta system kommer att underlätta och påskynda driftskompatibiliteten avsevärt, och att endast 13 procent av godset transporteras på räls i unionen jämfört med ca 27 procent i Förenta staterna. Parlamentet anser emellertid att denna andel knappast kan utökas nämnvärt i dagens union, som är ett tekniskt och politiskt lapptäcke, och att det därför är motiverat att investera i ERTMS på ett prioriterat och eftertryckligt sätt. |
Prioriteringar
12. |
Europaparlamentet menar därför att det kommer att vara av avgörande betydelse för att ERTMS skall lyckas att de sex korridorer som undersökts (A: Rotterdam-Genua, B: Neapel-Berlin-Stockholm, C: Antwerpen-Basel/Lyon, D: Sevilla-Lyon-Turin-Trieste-Ljubljana, E: Dresden-Prag-Brno-Wien-Budapest, F: Duisburg-Berlin-Warsawa) och de tåg som trafikerar där snabbt och utan undantag utrustas med ERTMS, detta också för att samtliga berörda parter därigenom uppmuntras till ett ”gemenskapstänkande” i stället för att orientera sig efter nationella ramar. Parlamentet anser i detta sammanhang att den avsiktsförklaring som transportministrarna undertecknade den 3 mars 2006 om utbyggnad av ERTMS i godskorridoren Rotterdam-Genua är ett bra exempel. |
13. |
Europaparlamentet är övertygat om att man för att den nödvändiga kritiska massan uppnå måste stödja investeringar i korridorer där vissa sträckor redan är färdigställda och där infrastrukturförvaltare har åtagit sig att senast 2015 fullfölja resterande partier. |
14. |
Europaparlamentet intar vidare ståndpunkten att den senaste utvidgningen av unionen 2004 bör göra att de öst-västliga förbindelserna beaktas. Här är det enligt parlamentets mening viktigt att notera att det uppstår ringa merkostnader i de medlemsstater på vilkas linjer det ändå behöver utföras omfattande moderniseringsarbeten. |
15. |
Europaparlamentet hänvisar till att divergerande nationella godkännandeförfaranden för rälsfordon utgör ett principiellt problem i den europeiska järnvägssektorn som ställs på sin spets i samband med ERTMS. Parlamentet uppmanar kommissionen att genom att engagera Europeiska järnvägsbyrån (ERA) med eftertryck driva på arbetena för ett enhetligt och förenklat EU-omfattande godkännandeförfarande och för att etablera och stabilisera samtliga bindande standarder så att tillverknings- och utrustningskostnaderna kan sänkas betydligt. |
Problemet med de sista metrarna
16. |
Europaparlamentet anser att man när en sträcka utrustas med ERTMS bör säkerställa att detta görs från plattform till plattform eller från fraktcentral till fraktcentral och fram till landgränsen eller den ifrågavarande hamnen. Parlamentet anser även att stöd genom EU-medel bör vara uteslutet om detta kriterium inte uppfylls och uppmanar kommissionen att strikt beakta detta. |
17. |
Europaparlamentet fordrar att integreringen av användarläget Limited Supervision snabbt skall analyseras för att se om det kan ersätta olika nationella system med ETCS eller om ETCS kan användas parallellt med dessa. Dessutom konstaterar parlamentet att man bör kontrollera huruvida luckor kan täppas till med Limited Supervision på ett ekonomiskt sätt, särskilt i knutpunkter. |
18. |
Europaparlamentet anser att Europeiska järnvägsbyrån i överenskommelse med de nationella trafikministerierna bör se till att nya lokomotiv i framtiden endast godkänns om de utöver det nationella järnvägssignalsystemet är utrustade med eller från början har utrustats med ERTMS. |
19. |
Europaparlamentet understryker att ETCS i dag används med nationella anpassningar på höghastighetssträckor/sträckor med hög kapacitet (t.ex. Rom-Neapel, Madrid-Lleida eller Bern-Olten). Parlamentet noterar emellertid att användningen av systemet inom den konventionella järnvägssektorn (person- och godstrafik) och i synnerhet i den gränsöverskridande trafiken fortfarande är problematisk. Parlamentet anser att tillämpningen ännu bör utvidgas och förbättras för att avhjälpa de nuvarande problemen, och framhåller att lösningar snabbt måste hittas för nyckelfunktioner såsom bevakade järnvägsövergångar, parametriserade bromskurvor och Radio Infill, i enlighet med de lösningar som redan anges i 2.3.0-standarden och användarläget Limited Supervision. |
20. |
Med tanke på att snabbspårförbindelsen Paris-östra Frankrike-sydvästra Tyskland och den nord-sydliga korridoren Rotterdam-Genua ännu inte genomgående kan trafikeras med ERTMS uppmanar Europaparlamentet samtliga berörda parter att täppa till de befintliga luckorna så snart som möjligt. |
21. |
Europaparlamentet anser det nödvändigt att järnvägsföretagen, järnvägsindustrin och Europeiska järnvägsbyrån gemensamt utvecklar den framtida standarden och att EU fastställer migrationen gemensamt och bindande för alla. Parlamentet kräver att nationella satsningar på vidareutveckling av systemet skall förhindras så att de befintliga 20 olika systemen inte ersätts med 20 inkompatibla system som baseras på ERTMS. Parlamentet uppmanar ERA att se till att den framtida standard som används i Europa totalt sett bör ha minst samma säkerhetsnivå som för närvarande gäller i medlemsstaterna. |
22. |
Europaparlamentet känner till att medlemsstaterna och järnvägsföretagen befinner sig i mycket olika faser när det gäller investeringsbehov, nationella tågdetekterings- och signalsystem samt marknadsfas, men anser att sådana skillnader är ofrånkomliga i unionen och inte utgör något argument mot ERTMS. |
Finansiering
23. |
Europaparlamentet konstaterar att EU-finansiering, oavsett om den förmedlas via budgeten för de transeuropeiska transportnäten eller av berörda stater via Sammanhållningsfonden, är motiverad och nödvändig då ERTMS byggs ut med tanke på projektets europeiska dimension. Parlamentet anser att kostnaderna bör fördelas rättvist mellan medlemsstaterna, EU, järnvägsföretagen och järnvägsindustrin. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att prioritera ERTMS i sina trafik- och budgetbeslut de närmaste åren. |
24. |
Europaparlamentet stöder således införandet av sådana bestämmelser i förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska transport- och energinät och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 (KOM(2004) 0475) - 2004/0154(COD), om vilken parlamentet avslutade sin första behandling (4) den 26 oktober 2005. |
25. |
Europaparlamentet stöder i detta sammanhang det förslag som parlamentet antog vid första behandlingen om att man genom denna förordning bör likställa investeringar i ERTMS med investeringar i infrastruktur. Parlamentet anser också att en stödsats på högst 50 procent bör fastställas för ERTMS åtminstone i gränsöverskridande områden. |
26. |
Europaparlamentet anser att inte endast de tekniska argument som anges ovan utan även de begränsade budgetmedlen talar för att medlen bör koncentreras till de viktigaste korridorerna, i synnerhet till dem som den europeiska samordnaren undersökt. Parlamentet anser att detta stöd bör innefatta ett rimligt incitament de första åren för utrustning av fordon, eller konkret för utveckling av prototyper, serieinstalleringar och nyinstalleringar på befintliga fordon. |
27. |
Europaparlamentet föreslår att ett regressivt stöd övervägs för att påskynda migrationsprocessen. Parlamentet framhåller att järnvägsföretag som tidigt beslutar sig för en utbyggnad av ERTMS bör beviljas mer stöd än eftersläntrare eftersom den förra kategorin tar en större investeringsrisk utan att genast kunna dra full nytta av fördelarna med det nya systemet. |
28. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att mer ingående överväga möjligheterna att bevilja stöd till modeller för leasing av rullande materiel, eftersom det skulle kunna bidra till att sänka de höga startkostnaderna och förenkla marknadstillträdet för små och medelstora företag. |
29. |
Europaparlamentet anser att EU bör stödja ERTMS genom att utnyttja budgeten för TEN-T, regional utveckling och sammanhållning, liksom medel från EU:s forskningsbudget. |
30. |
Europaparlamentet anser att EU bör knyta finansieringen av järnvägsinfrastruktur via gemenskapens medel, t.ex. medel från TEN-T- och sammanhållningsbudgeten, till obligatorisk installering av ERTMS. |
31. |
Europaparlamentet betonar att järnvägssektorn vid utbyggnaden av ERTMS förväntas ta vederbörlig hänsyn till de anställdas sociala och yrkesbetingade intressen samt utveckla lämpliga kvalifikations- och fortbildningsprogram. Parlamentet väntar sig att arbetstillfällena är tryggade på medellång sikt vid en utbyggnad av ERTMS, dels på grundval av de möjliga exportframgångarna, dels på grundval av de förväntat större marknadsandelarna för järnvägen. |
32. |
Europaparlamentet erkänner slutligen att ERTMS kan bli ett viktigt bidrag till att göra de europeiska järnvägstransporterna effektiva och attraktiva, främst i fråga om långa godstransporter. Parlamentet betonar dock uttryckligt att flera andra harmoniseringsinitiativ kan vidtas utöver ERTMS för att på relativt kort sikt effektivisera de internationella järnvägstransporterna. Parlamentet uppmanar följaktligen den europeiska ERTMS-samordnaren och den nya Europeiska järnvägsbyrån (ERA) att även undersöka möjligheten att till exempel harmonisera tåglängder, axeltryck och lastprofiler osv. Parlamentet anser att de ekonomiska konsekvenserna av projekten troligen är relativt begränsade, men att resultatet kan bli rätt betydande ur effektivitetssynpunkt. |
*
* *
33. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
(1) EGT L 235, 17.9.1996, s. 6.
(2) EGT L 110, 20.4.2001, s. 1.
(3) EUT L 167, 30.4.2004, s. 1.
(4) Antagna texter, 26.10.2005, P6_TA(2005)0403.
P6_TA(2006)0276
Kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske
Europaparlamentets resolution om kustfiske och problem för samhällen som idkar kustfiske (2004/2264(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av den gemensamma fiskeripolitiken, |
— |
med beaktande av bestämmelserna för Europeiska fiskerifonden, |
— |
med beaktande av artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (1), |
— |
med beaktande av sin resolution av den 5 april 2001 om fiskeri: säkerhet och olycksorsaker (2), |
— |
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (3), |
— |
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1421/2004 av den 19 juli 2004 om ändring av förordning (EG) nr 2792/1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (4), |
— |
med beaktande av sin resolution av den 15 december 2005 om kvinnliga nätverk: fiskeri, jordbruk och diversifiering (5), |
— |
med beaktande av Lissabonstrategin, |
— |
med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
— |
med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0141/2006), och av följande skäl: |
A. |
Kustfisket, särskilt småskaligt kustfiske och traditionellt fiske, ger betydande tillskott till kustsamhällenas socioekonomiska välfärd. Det bidrar till den lokala utvecklingen, bevarandet/skapandet av arbetstillfällen i alla led, tillgången på färsk fisk och bevarandet av traditionella lokala kulturer. |
B. |
Den ekonomiska och sociala kris som har drabbat fiskerisektorn är särskilt kännbar för de mindre konkurrenskraftiga flottsegmenten, särskilt kustfisket. |
C. |
För närvarande finns det en mängd olika åtgärder som rör olika aspekter av småskaligt fiske i flera olika gemenskapsförordningar. |
D. |
Den gemensamma fiskeripolitiken och dess instrument, särskilt den framtida Europeiska fiskerifonden (EFF), måste ta hänsyn till kustfisket och anpassas till kustfiskets specifika problem, framför allt i samband med småskaligt och traditionellt fiske. |
E. |
Det är viktigt att säkerställa kustfiskets framtid i Europeiska unionen med tanke på dess viktiga bidrag till sysselsättningen i kustområdena, samtidigt som det är nödvändigt att förhindra överkapacitet i detta flottsegment och den uttömning av resurser som detta leder till. |
F. |
Trots att arbetslösheten är hög och kustfiskebefolkningen åldras finns det en allvarlig brist på rekrytering av unga människor i vissa kustområden. |
G. |
Det finns ett stort beroende av fiske och därmed sammanhängande industrier i vissa kustområden, särskilt i öområden och i avlägsna kustområden. |
H. |
I de mest avlägsna regionerna utgör gemenskapsstöden en garanti för konkurrenskraft och ekonomisk livskraft hos en stor del av beredningsindustrin. |
I. |
Det finns en allvarlig brist på tillförlitlig statistik om kustfiskesektorn i många medlemsstater, vilket omöjliggör seriösa analyser och jämförelser. |
J. |
Ett nytt gemenskapsinitiativ kan gynna sektorns framtida utveckling. |
K. |
Med tanke på den viktiga roll som branschorganisationer och lokala myndigheter kan spela för att utveckla sektorn på lokal nivå, bör projekt och verksamheter som dessa utvecklar till stöd för kustfisket, framför allt småskaligt och traditionellt fiske, uppmuntras och stödjas på gemenskapsnivå. |
L. |
Det är viktigt för kustfiskarna att delta i handelsprocessen, förbättra mekanismerna för att marknadsföra sina produkter och främja en översyn av den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter för att garantera ett rättvisare försäljningspris vid första försäljningstillfället och främja en bättre spridning av mervärdet längs hela värdekedjan. |
M. |
Det är oerhört viktigt att se till att kustfiskare och deras intresseorganisationer deltar i den gemensamma fiskeripolitikens beslutsprocess, skyddandet av havsmiljön och återhämtningen av fiskbestånden genom att främja tillämpningen av principen om samförvaltning och decentraliseringen av den gemensamma fiskeripolitiken. |
N. |
Sektorn präglas av osäkra inkomster och löner, vilket beror på dess marknadspraxis och prissättningsmetoder vid första försäljningstillfället samt verksamhetens oregelbundna karaktär. |
O. |
Att de rörliga kostnaderna ökar och bränslepriserna är mycket instabila påverkar också kustfiskesektorn. |
P. |
Det finns tilltagande spänningar och konkurrens om resurserna mellan kustfiskare som fiskar för sitt uppehälle och fritidsfiskare, vilket är ett problem som måste lösas. |
Q. |
Det är nödvändigt att se till att kustfiskets metoder även bidrar till bättre miljöskydd och till en hållbar utveckling av fiskesektorn. |
R. |
Yrkesutbildning för kustfiskare måste uppmuntras. |
1. |
Europaparlamentet betonar att kustfisket ger viktiga bidrag till de lokala ekonomierna och till att bibehålla den sociala strukturen i kustsamhällena med tanke på att dessa bidrar med fler arbetstillfällen per fångad fiskmängd än andra fiskeflottsegment, särskilt i öområden och avlägsna kustområden. |
2. |
Europaparlamentet anser att kustfisket är viktigt för bevarandet av kulturella traditioner och förfaranden och att det är ett värn för den kulturella mångfalden i de berörda regionerna liksom för hela kustsamhällens överlevnad. Europaparlamentet anser vidare att dessa traditioner och förfaranden måste bevaras. |
3. |
Europaparlamentet inser att kustfisket kan och måste fylla en viktig funktion när det gäller att skydda havsmiljön vid kusterna. |
4. |
Europaparlamentet inser emellertid att om kustfiskeflottorna är för stora kan de även bidra till uttömningen av resurserna. |
5. |
Europaparlamentet anser att medlemsstaterna som en del av regionalpolitiken bör tillämpa gemensamma mekanismer för att skydda kustfisket så att detta kan fortsätta. De bör göra uppfyllandet av mål och genomförandet av specifika bestämmelser avhängiga av naturförhållandena i kustzonerna och bevarandet av resurserna. Kustzoner är områden där många fiskarter, inklusive industrifisk, leker och där fiskyngel föds upp. |
6. |
Europaparlamentet anser emellertid att det behövs fortsatt forskning om kustfiskets roll och konsekvenser, i syfte att se till att det, liksom all fiskeverksamhet, hålls på en hållbar nivå. |
7. |
Europaparlamentet anser att särskild forskning måste bedrivas om skyddet av det fiske som bedrivs inom tre sjömil från kusten av upp till tolv meter långa fartyg med passiv utrustning. |
8. |
Europaparlamentet föreslår att sådan fiskeutrustning inte tillåts som hotar kustbeståndens hållbarhet och livskraften hos de delar av samhället som är beroende av fiskerisektorn. |
9. |
Europaparlamentet uppmärksammar hur svårt det är att fastställa en gemensam definition av kustfiske på EU-nivå och anser därför att det finns ett trängande behov för de berörda parterna av att fastställa minimikriterier som alla kan acceptera och som fastställer den erforderliga balansen mellan kust-, högsjöoch fritidsfiske. |
10. |
Europaparlamentet anser att åtminstone följande aspekter måste ingå i minimumkriterierna:
|
11. |
Europaparlamentet anser att ett harmoniserat synsätt på insamlingen av data om kustfisket är viktigt för att uppgifterna om kustfiskeverksamheten skall bli korrekta - en förutsättning för att en gemensam definition skall kunna upprättas. |
12. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt föreslå sätt att harmonisera data om kustfisket i Europeiska unionen, så att särdragen i enskilda nationella och regionala fisken skyddas. |
13. |
Europaparlamentet understryker att det finns ett trängande behov av att ta itu med de många problem som finns i kustfiskesektorn, nämligen i fråga om administration, strukturella förbättringar, utveckling och utbildning. |
14. |
Europaparlamentet anser att det är viktigt att kustfiskare och samhällen som är beroende av kustfisket blir mer direkt delaktiga i förädling och handel för att stärka deras vinstunderlag och höja deras levnadsstandard. |
15. |
Europaparlamentet föreslår fortsatt stöd inom sektorn till beredning av fiskeriprodukter i de mest avlägsna regionerna, framför allt stödet för användning av olivolja till tonfiskskonservering. |
16. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna kustfiskets och det traditionella fiskets särskilda karaktär inom den gemensamma fiskeripolitiken, och att avgöra i hur hög grad de befintliga instrumenten är lämpade för att reagera på sektorns behov, samt anpassa dem på lämpligt sätt. |
17. |
Europaparlamentet uppmärksammar att det finns vissa bestämmelser i den nuvarande EU-lagstiftningen som särskilt handlar om administration och strukturella förbättringar i kustfiskesektorn. |
18. |
Europaparlamentet anser att det nya EFF bör finansiera bränslesnåla motorer och miljövänliga fiskeredskap samt förbättrade arbetsförhållanden inom kustfisket, förutsatt att detta inte leder till att kapaciteten ökar. |
19. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att finansiera en modernisering av kustfiskefartygen. |
20. |
Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att anta ett nytt gemenskapsinitiativ för detta viktiga verksamhetsområde. |
21. |
Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att i det här sammanhanget se till att specifika och tillräckliga anslag tillhandahålls, så att nya politiska åtgärder kan genomföras ordentligt. |
22. |
Europaparlamentet understryker att de planer för kustområdena som finns i några medlemsstater har haft positiva effekter för sektorn och anser därför att sådana planer bör vara en viktig beståndsdel i nya EU-initiativ. |
23. |
Europaparlamentet påpekar att yrkesutbildningen för sektorn i medlemsstaterna för närvarande antingen är helt otillräcklig eller obefintlig. |
24. |
Europaparlamentet påpekar att det omgående måste inrättas ett utbildningsprogram som omfattar arbetssäkerhet i fiskeindustrin, skyddandet av havsmiljön, bevarandet av resurser, skyddandet av havs- och kustzoner, fångstkvalitet samt marknadsföring och administration inom fiskberedningssektorn. |
25. |
Europaparlamentet slår fast att ändamålsenlig och specifik utbildning är avgörande för om ungdomarna i våra kustregioner skall uppmuntras att upprätthålla det traditionella kustfisket. |
26. |
Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram särskilda utbildningsprogram för kustfiskesektorn, framför allt för att uppmuntra ungdomar att söka sig till sektorn, och tillhandahålla erforderlig finansiering för att programmen skall kunna förverkligas till fullo och bli framgångsrika. |
27. |
Europaparlamentet kräver vidare i det här sammanhanget att åtgärderna ges erforderlig publicitet för att se till att alla berörda parter med lätthet har tillgång till heltäckande information om utbildningsmöjligheter. |
28. |
Europaparlamentet anser att man i ny lagstiftning för kustfisket måste ta särskild hänsyn till behovet av att skapa och bibehålla en säkerhetskultur där säkerheten prioriteras högst, och se till att de säkerhetsregler som är tillämpliga på kustfiskesektorn tillämpas ordentligt. Parlamentet framhåller att en sådan säkerhetskultur måste starta med att garantera en säkrare och modernare flotta med kapacitet att inkludera ny säkerhetsutrustning och material. För att möjliggöra detta måste beviljandet av stöd till förnyande och modernisering av flottan fortsätta i den nya Europeiska fiskerifonden, något som parlamentet redan har godkänt. |
29. |
Europaparlamentet inser att kvinnor spelar en stor roll i kustfiskesektorn, särskilt inom områdena administration, försäljning och marknadsföring, vattenbruk, förädling och forskning. |
30. |
Europaparlamentet anser att kvinnliga nätverk i stor utsträckning kan bidra till fiskeberoende samhällens socioekonomiska utveckling, särskilt kustsamhällens. |
31. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vid behandlingen av alla situationer och problem som rör kustfisket samt i samband med pilotprojekt som finansieras genom den gemensamma fiskeripolitiken och strukturfonderna systematiskt ta hänsyn till köns- och jämställdhetsaspekter, eftersom denna typ av fiske karaktäriseras av en ekonomisk struktur som i huvudsak baseras på små familjeföretag där kvinnorna spelar en avgörande roll som bör erkännas både rättsligt och socialt. |
32. |
Europaparlamentet menar att de förändringar som för närvarande sker i de samhällen som är beroende av kustfisket berör kvinnorna både direkt och indirekt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja särskilda projekt som har som mål att se till att kvinnors verksamhet på områden som rör fiske erkänns, stimuleras och diversifieras och att finna sådana lösningar för diversifieringen av verksamheten och omställningen inom dessa fiskesamhällen som inte bara ges stöd av lokala, regionala och nationella regeringar eller EU utan som också kvinnor och män kan medverka till på lika villkor. |
33. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med det framtida europeiska jämställdhetsinstitutet dels samla in och analysera könsrelaterade uppgifter om kustfisket, dels fastställa och föreslå lösningar på kvinnors specifika problem i kustfiskesamhällen. |
34. |
Europaparlamentet konstaterar att de ofta svåra arbetsvillkoren för de kvinnor som är direkt involverade i kustfisket kan påverka deras hälsa, men att de oftast saknar rättslig arbetsstatus och därför inte kan få tillgång till hälso- och sjukvårdssystemet på lika villkor. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att finna en snar lösning på detta problem genom att vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa dessa kvinnors ekonomiska och sociala rättigheter, framför allt deras rätt till social trygghet och hälsovård, och även vidta åtgärder för att öka deras säkerhet och bevara deras hälsa i arbetet. |
35. |
Europaparlamentet anser av princip att kustfiskare, småskaliga förädlare och andra som är direkt verksamma inom eller påverkas av kustfisket skall vara delaktiga i administrationen av sektorn. |
36. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samråda med kustfiskesektorn och se till att denna sektor blir aktivt involverad på lämplig politisk nivå i beslutsprocessen, som påverkar dem direkt. |
37. |
Europaparlamentet anser att de regionala rådgivande nämnderna har en viktig funktion i det här sammanhanget. |
38. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till Europaparlamentet rapportera om alla eventuella initiativ som innebär särbehandling av kustfisket. |
39. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
(1) EGT L 337, 30.12.1999, s. 10. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 485/2005 (EUT L 81, 30.3.2005, s. 1).
(2) EGT C 21 E, 24.1.2002, s. 359.
(3) EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.
(4) EUT L 260, 6.8.2004, s. 1.
(5) Antagna texter, P6_TA(2005)0532.
P6_TA(2006)0277
Skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen - bedrägeribekämpning (2004)
Europaparlamentets resolution om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning - årsrapport 2004 (2005/2184(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av sina resolutioner om tidigare årliga rapporter från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), |
— |
med beaktande av kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet av den 19 juli 2005 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och kampen mot bedrägerier - Årsrapport 2004 (KOM (2005)0323), inklusive bilagorna (SEK(2005)0973 och SEK(2005)0974), |
— |
med beaktande av OLAF:s kompletterande verksamhetsrapport för perioden juli-december 2004 (1), |
— |
med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2004 (2), |
— |
med beaktande av artikel 276.3 och artikel 280.5 i EG-fördraget, |
— |
med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
— |
med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0185/2006). |
Anmälda fall av oegentligheter och bedrägerier
1. |
Europaparlamentet välkomnar att rapportperioderna för kommissionens årliga rapport om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och OLAF:s verksamhetsrapport äntligen har harmoniserats och att jämförbarheten dem emellan därmed har förbättrats. |
2. |
Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna under 2004 har anmält fall av oegentligheter och bedrägerier inom de olika områdena egna medel, jordbruksutgifter och strukturpolitiska åtgärder som sammanlagt uppgår till ca 982,3 miljoner euro (jämfört med 922 miljoner euro 2003 och 1,15 miljarder euro 2002). Enligt de uppgifter som medlemsstaterna har lämnat till Bryssel fördelar sig dessa fall enligt följande:
|
3. |
Europaparlamentet understryker att man inte skall övervärdera betydelsen av variationer i den anmälda skadevolymen från ett år till ett annat, eftersom de kan bero på en mängd olika faktorer. |
4. |
Europaparlamentet anser att det är helt oacceptabelt att några ”gamla” medlemsstater (Tyskland, Grekland och Spanien) fortfarande inte översänder sina meddelanden om oegentligheter i elektronisk form till kommissionen, att uppgifterna är ofullständiga och att översändandet ibland försenas med flera år. |
5. |
Europaparlamentet konstaterar att skadeanmälningarna på området egna medel har sjunkit från 269,9 miljoner euro (2003) till 205,7 miljoner euro (2004). De varor som oftast var föremål för bedrägerier var cigaretter, tv-apparater och socker. Antalet fall ökade kraftigt i Belgien (+ 58 procent), Sverige (+ 36 procent) och Frankrike (+ 30 procent). 54,8 miljoner euro (27 procent) har redan återvunnits. |
6. |
Europaparlamentet konstaterar att skadeanmälningarna på området jordbruksutgifter har sjunkit med drygt 50 procent, från 169,7 miljoner euro (2003) till 82,1 miljoner euro (2004). Parlamentet beklagar att viljan att anmäla fall minskar i takt med att stödbeloppet ökar. Parlamentet kritiserar återigen att Tyskland, Grekland och Spanien ännu inte har infört något system för elektronisk överföring av meddelanden. Dessutom har framför allt Tyskland och Nederländerna försummat sin skyldighet att informera om identiteten hos de fysiska och juridiska personer som berörs av konstaterade oegentligheter. |
7. |
Europaparlamentet betonar emellertid att sett över en längre period har skadevolymen för EUGFJ minskat betydligt, medan en kraftig ökning kan noteras för strukturfonderna. Under 2000 uppgick t.ex. den anmälda skadevolymen för EUGFJ fortfarande till 474,6 miljoner euro, medan motsvarande belopp för strukturfonderna endast var 114,2 miljoner euro under 2000. Relativt sett har därför de båda områdena närapå bytt plats i bedrägeristatistiken. |
8. |
Europaparlamentet understryker att de minskade siffrorna på jordbruksområdet även beror på att det integrerade administrations- och kontrollsystemet fungerar väl och kräver därför att detta system skall tilllämpas i alla medlemsstater. Parlamentet beklagar det faktum att det integrerade administrations- och kontrollsystemet ännu inte genomförts fullt ut i Grekland, trots att mer än sju år har gått sedan fristen löpte ut för det fullständiga genomförandet av systemet enligt punkt 4.8 i Europeiska revisionsrättens årsrapport 2004. Parlamentet konstaterar att den grekiska regeringen har svarat på dessa anklagelser och i november 2005 inledde förhandlingar med kommissionen för att lösa frågan. |
9. |
Europaparlamentet påpekar att drygt 65 procent av skadebeloppet tillfaller Spanien (35 miljoner euro) och Tyskland (19 miljoner euro). Särskilt utsatta för oegentligheter är direktstöd (29 miljoner euro, särskilt genom uppgivande av fiktiva arealer), exportbidrag (21 miljoner euro, ofta genom användande av förfalskade tullhandlingar) och åtgärder för marknadsstöd (20 miljoner euro, särskilt avseende citrusfrukter och färska grönsaker). |
10. |
Europaparlamentet påpekar att skadevolymen på området strukturpolitiska åtgärder återigen steg kraftigt 2004, från 482,2 miljoner euro (2003) till 694,5 miljoner euro (2004, inklusive 163 miljoner euro som rör sammanhållningsfonden). Parlamentet påpekar att 86 procent av oegentligheterna anmäls som regel först två år efter att de har upptäckts. Av de 532 miljoner euro som motsvarar skadebeloppet för strukturfonderna hänfördes 485 miljoner euro till Europeiska regionala utvecklingsfonden. Den skadevolym som anmälts av Italien (194,9 miljoner euro), Tyskland (127,5 miljoner euro) och Grekland (112 miljoner euro) utgör 81,6 procent av det anmälda skadebeloppet. De vanligaste orsakerna till oegentligheterna var felaktigt utförda åtgärder samt brott mot fördragsbestämmelserna. |
11. |
Europaparlamentet anser därför att särskild uppmärksamhet under rapportperioden 2005 bör ägnas åt oegentligheter inom de strukturpolitiska åtgärderna. |
12. |
Europaparlamentet noterar (3) med ogillande att Tyskland inte fullt ut uppfyller sina rapporteringsskyldigheter om konstaterade oegentligheter på området jordbruks- och strukturutgifter och endast har inkommit med uppgifter om berörda personer eller företag i tre av totalt 1 798 anmälda fall. Parlamentet konstaterar också att Nederländerna inte uppfyller sina rapporteringsskyldigheter när det gäller jordbruksutgifterna och endast har inkommit med uppgifter om berörda personer eller företag i ett av totalt 307 anmälda fall. |
13. |
Europaparlamentet förväntar sig därför att kommissionen före den 1 november 2006 lägger fram en rapport om vilka åtgärder den har vidtagit för att uppmana medlemsstaterna i fråga att uppfylla sina skyldigheter enligt fördraget. |
14. |
Europaparlamentet påpekar att det under perioden 2002-2004 i samband med utnyttjandet av föranslutningsstöden för stödberättigade projektkostnader förekom oegentligheter (avser samtliga finansieringskällor från nationella medel, EU-medel och andra givare) motsvarande 2,380 miljarder euro och att dessa belopp rör Phare-, Ispa- och Sapard-programmen för 1,118 miljarder euro, 1,105 miljarder euro respektive 158 miljoner euro. Parlamentet konstaterar att åtgärder som berörde stödberättigade kostnader mellan 100 000 euro och 1 miljon euro var särskilt drabbade och att oegentligheterna oftast upptäcktes som ett resultat av administrativa och finansiella kontroller. |
15. |
Europaparlamentet ser med oro på att det i 90 procent av alla fall som anmäldes till kommissionen när det gäller föranslutningsstöd inte var möjligt att klargöra vilken sorts oegentligheter det rörde sig om, vilka belopp som kunde dras tillbaka och vilka belopp som kunde återvinnas samt vilka belopp som fortfarande måste drivas in. Detta beror enligt kommissionen på bristande erfarenheter i de berörda länderna. Parlamentet delar den åsikt som kommer till uttryck i punkt 8.9 i Europeiska revisionsrättens årsrapport 2004, nämligen att budgetåtaganden endast skall godkännas om landet har effektiva förvaltningskapaciteter. |
OLAF:s kompletterande verksamhetsrapport för perioden juli-december 2004
16. |
Europaparlamentet konstaterar att OLAF under rapportperioden registrerade 720 nya fall och att budgetkonsekvenserna för samtliga fall som den 31 december 2004 fortfarande var föremål för pågående undersökningar beräknas till 1,225 miljarder euro. I slutet av rapportperioden pågick undersökningar av totalt 195 fall, medan undersökningar inleddes i 469 fall, och i 655 fall krävdes följdåtgärder. |
17. |
Europaparlamentet fastslår också att skadebeloppet för alla ärenden där OLAF hade inlett uppföljningsåtgärder i slutet av rapportperioden (31 december 2004) uppgick till 1,78 miljarder euro (4). Uppföljningsåtgärderna berörde särskilt områdena mervärdesskatt och strukturpolitiska åtgärder samt yttre bistånd och direkta utgifter. |
18. |
Europaparlamentet uppmanar OLAF att i kommande verksamhetsrapport informera parlamentet om genomförandet av de administrativa, finansiella och straffrättsliga uppföljningsåtgärder som kommissionen och medlemsstaterna har inlett på grundval av OLAF:s undersökningar. |
19. |
Europaparlamentet välkomnar att OLAF lyckades begränsa tiden för att bedöma den inkomna informationen till 3,5 månader. Även undersökningsperioden kunde förkortas från 30 månader (2000) till 23 månader (2004). I 32,6 procent av fallen kom informationen från uppgiftslämnarna, i 30,6 procent av fallen via kommissionen och i 15,7 procent av fallen från medlemsstaterna. |
20. |
Europaparlamentet noterar att de flesta ärendena i de ”gamla” medlemsstaterna kom från Italien, Tyskland och Belgien, i de ”nya” medlemsstaterna samt kandidat- och anslutningsländerna från Rumänien och Polen och i tredjeländer från Asien och andra europeiska länder. |
21. |
Europaparlamentet understryker att områdena tull, jordbruk och yttre bistånd har visat sig vara särskilt utsatta för bedrägerier. |
22. |
Europaparlamentet välkomnar att man nu systematiskt utnyttjar möjligheten att redan från början avstå från att väcka åtal vid uppenbart ogrundade anklagelser (Prima Facie Non-Cases). Parlamentet uppmanar OLAF:s övervakningskommitté att analysera denna nya praxis i sin nästa årsrapport. |
23. |
Europaparlamentet noterar att arbetsgruppen för gamla ärenden (Task Force ”Old Cases”) i oktober 2004 lade fram en lägesrapport om 215 ärenden (för perioden 1992-1999). I 206 av dessa fall inleddes ett rättsligt förfarande. Parlamentet uppmanar OLAF:s direktör att rapportera om detta inför budgetkontrollutskottet. |
Förberedelser för ändring av OLAF:s förordning
24. |
Europaparlamentet noterar att de tre institutionerna i fråga (parlamentet, rådet och kommissionen) den 7 februari 2006 enades om att tillsätta tjänsten som direktör för OLAF och att kommissionen den 14 februari 2006 nominerade denne. |
25. |
Europaparlamentet ser kritiskt på att utnämningen av direktören för OLAF tagit orimligt lång tid och att förfarandet har uppvisat brister som måste undvikas nästa gång. |
26. |
Europaparlamentet påminner om att diskussionerna om att förbättra de rättsliga bestämmelserna om bedrägeribekämpning, som pågått sedan 2003, har varit fruktlösa samt upprepar att parlamentet är berett att aktivt medverka i detta arbete. |
27. |
Europaparlamentet understryker att det inte kommer att godkänna något förslag som begränsar dess nuvarande rättigheter. |
28. |
Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har antagit ett nytt förslag (KOM(2006)0244) till ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (5). |
29. |
Europaparlamentet välkomnar och stöder i detta sammanhang Europeiska revisionsrättens rekommendation i punkt 36 i dess yttrande nr 8/2005 (6) att förenkla och konsolidera den nu gällande lagstiftningen om bedrägeribekämpning och att inom ramen för en sådan omarbetning rätta till befintliga brister. |
30. |
Europaparlamentet rekommenderar särskilt att OLAF:s alla utredningsbefogenheter sammanfattas i ett enda dokument. |
31. |
Europaparlamentet rekommenderar i detta sammanhang att rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (7) aktualiseras och integreras i förordning (EG) nr 1073/1999. Parlamentet emotser förslag om detta från kommissionen. |
32. |
Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att i ljuset av EG-domstolens rättspraxis föreslå nödvändiga ändringar av rådets övergripande förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (8) och påminner om att dessa ändringar numera skall beslutas genom medbeslutandeförfarandet. |
33. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om och i vilken utsträckning de befogenheter vid bekämpning av bedrägerier rörande mervärdesskatt som anges för kommissionen och OLAF i förslaget till förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet (9) kan integreras i den ändrade versionen av förordning (EG, Euratom) nr 2988/95. |
34. |
Europaparlamentet välkomnar att Europeiska revisionsrätten i punkt II i sammanfattningen i den särskilda rapport nr 1/2005 slår fast att byråns blandade ställning, som innebär att den är oberoende när det gäller utredningar men underställd kommissionen i fråga om övriga funktioner, inte har inkräktat på utredningsfunktionens oberoende (10). Parlamentet understryker att OLAF:s övervakningskommitté genom regelbunden kontroll av utredningsarbetet skall stödja byråns oberoende. (11) |
35. |
Europaparlamentet hänvisar dock till revisionsrättens slutsats i punkt 93 i den särskilda rapporten nr 1/2005, att övervakningskommitténs roll bör tas upp till förnyad granskning för att utesluta varje risk för inblandning i pågående utredningar. |
OLAF-utredningar och skydd av de grundläggande rättigheterna
36. |
Europaparlamentet konstaterar med stor oro förstainstansrättens dom av den 6 april 2006 (12) i samband med IRELA-affären, där kommissionen dömdes att betala skadestånd till en tjänsteman. |
37. |
Europaparlamentet noterar rättens slutsats att OLAF:s uppträdande i samband med genomförandet av utredningen och upprättandet av utredningsrapporten varit olagligt och att OLAF på ett allvarligt och uppenbart sätt brutit mot kravet på opartiskhet. |
38. |
Europaparlamentet anser att genom denna dom bekräftas bedömningen från OLAF:s övervakningskommitté som med stor ihärdighet alltid framhållit nödvändigheten av att beakta de grundläggande rättigheterna och då hänvisat till att detta är en förutsättning för effektiva OLAF-undersökningar vars resultat i förekommande fall måste försvaras inför domstol. |
39. |
Europaparlamentet påminner om konstaterandet i punkt IX i revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2005, nämligen att kontrollen av att pågående utredningsåtgärder är lagliga och att grundläggande rättigheter för personer som utreds respekteras, för närvarande inte är säkerställd på ett oberoende sätt. |
40. |
Europaparlamentet anser att OLAF måste ha ett förtroendefullt samarbete med Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen. |
41. |
Europaparlamentet betonar att inrättandet av Europeiska unionens personaldomstol innebär kraftigt förbättrade möjligheter till domstolskontroll av OLAF:s arbete vid utredningar som rör tjänstemän och anställda inom gemenskapen. |
42. |
Europaparlamentet förväntar sig att OLAF:s direktör skall säkerställa en grundlig övervakning av kvaliteten på de utredningar som utförs av OLAF:s anställda. |
OLAF:s arbete - prioriteringar och perspektiv
43. |
Europaparlamentet erinrar om att subsidiaritetsprincipen gäller även för OLAF, vilket innebär att man skall koncentrera sig på de områden där medlemsstaternas myndigheter inte har någon behörighet (utredningar inom organ och institutioner och i samband med kommissionens direkta utgifter) eller inte utför tillräckliga insatser. |
44. |
Europaparlamentet stöder revisionsrättens rekommendation i punkt 37 i ovannämnda yttrande nr 8/2005 att OLAF:s verksamhet bör fokuseras på utredningsarbetet. |
45. |
Europaparlamentet erinrar om punkt 76 i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2005 där det slås fast att OLAF:s nuvarande strategi att likställa stöd- och samordningsverksamheten med utredningsarbetet gör det svårt att ha kontroll över resurserna. Parlamentet förväntar sig att OLAF:s ledning i fortsättningen skall säkerställa en tydlig ansvarsfördelning med en organisation som är tydlig redan vid första anblicken. |
46. |
Europaparlamentet välkomnar att revisionsrättens nämnda rekommendation överensstämmer med den ståndpunkt som Europaparlamentet formulerade redan i sin resolution av den 4 december 2003 om kommissionens rapport om utvärdering av verksamheten vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (13). Parlamentet håller också med revisionsrätten om att en utvidgning av OLAF:s samordningsfunktion gentemot medlemsstaternas myndigheter inte får ske på bekostnad av OLAF:s utredningsverksamhet. |
Bekämpning av cigarettsmuggling och försäljning av förfalskade produkter
47. |
Europaparlamentet påpekar att cigarettsmugglingen under 2004 ledde till att intäkterna av egna medel minskade med ca 418,5 miljoner euro enligt medlemsstaternas egna beräkningar och att den sammanlagda skadan förmodligen motsvarar ett betydligt högre belopp. Parlamentet noterar med förfäran att detta innebär en fördubbling av skadebeloppet jämfört med 2003 (2003: ca 200 miljoner euro) (14). |
48. |
Europaparlamentet konstaterar att de ansvariga myndigheterna under 2004 beslagtog över 3,5 miljarder cigaretter och att problemet med smuggling och försäljning av förfalskade produkter har ökat starkt sedan 2001. |
49. |
Europaparlamentet understryker att OLAF uppskattar den ekonomiska skadan av cigarettsmuggling och försäljning av förfalskade produkter sedan 2000 till 1,317 miljarder euro. |
50. |
Europaparlamentet är medvetet om att de nya medlemsstaterna längs EU:s östra yttre gräns är särskilt drabbade av den ökande cigarettsmugglingen. |
51. |
Europaparlamentet understryker i detta sammanhang på nytt betydelsen av den överenskommelse om att bekämpa cigarettsmugglingen som har ingåtts av kommissionen (tillsammans med Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal och Finland) och Philip Morris International (PMI). Parlamentet berömmer kommissionens framgångsrika samarbete med OLAF och välkomnar det avgörande operationella stödet från OLAF:s arbetsgrupp för bekämpning av cigarettsmuggling. Överenskommelsen omfattar åtgärder för långsiktigt förebyggande av cigarettsmuggling, och samtidigt görs försök att bilägga tvisterna mellan gemenskapen och PMI. Under en tolvårsperiod skall PMI också betala ungefär 1,25 miljarder US-dollar till gemenskapen och medlemsstaterna. |
52. |
Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att sedan juli 2004 har 14 medlemsstater(Cypern, Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Slovakien, Slovenien, Sverige, Tjeckien, Ungern och Österrike) anslutit sig till gemenskapen och de tio ursprungliga medlemsstaterna genom att underteckna överenskommelsen. |
53. |
Europaparlamentet kritiserar Förenade kungariket för att inte ha undertecknat överenskommelsen; den enda medlemsstat som inte har gjort det. Parlamentet uppmanar Förenade kungariket att snarast möjligt underteckna överenskommelsen. |
54. |
Europaparlamentet beklagar att kommissionen hittills inte har lyckats använda de utbetalningar som PMI gjort på grundval av överenskommelsen på ett meningsfullt sätt. Parlamentet anser att det är oacceptabelt att större överföringar har gjorts till medlemsstaterna utan att några villkor har ställts. Detta strider mot avsikten i överenskommelsen att dessa belopp skall användas till bedrägeribekämpningsåtgärder som särskilt syftar till att förhindra cigarettsmuggling och märkesförfalskning. |
55. |
Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att använda de utbetalningar som PMI har gjort till att finansiera åtgärder för att förebygga och bekämpa cigarettsmuggling, inklusive förfalskning. |
56. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om hur merparten av dessa inkomster skall användas och vid behov ett preliminärt förslag till ändringsbudget samt ett förslag om rättslig grund:. Parlamentet uppmanar också kommissionen att senast den 1 december 2006 lägga fram en rapport för parlamentet om de belopp som mottagits inom ramen för överenskommelsen samt hur de har fördelats och använts. |
57. |
Europaparlamentet anser att överenskommelsen med PMI är av så stor betydelse att OLAF och kommissionen bör pröva alla vägar för att sluta liknande överenskommelser med andra internationella cigarettillverkare. Parlamentet uppmanar OLAF att senast den 1 december 2006 rapportera om framstegen på detta område. |
58. |
Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att senast den 1 december 2006 informera parlamentet om framstegen under förhandlingarna om WHO-ramkonventionen om tobakskontroll samt eventuella protokoll. |
59. |
Europaparlamentet framhäver att det tillmäter frågan om cigarettsmuggling och försäljning av förfalskade produkter så stor betydelse att den kommer att behandlas i ett separat betänkande. Vidare efterlyses en undersökning om effekterna av cigarettsmuggling och försäljning av förfalskade produkter på gemenskapens egna medel. |
Bekämpning av mervärdesskattebedrägerier
60. |
Europaparlamentet är mycket djupt oroat över den ekonomiska skada som orsakas av s.k. karusellbedrägerier. Exempelvis beräknade det Tyska institutet för ekonomisk forskning de förlorade nationella mervärdesskatteintäkterna till 17-18 miljarder euro per år under perioden 2003-2005. Medlemsstaterna utgår generellt från att de förlorar ungefär 10 procent av sina mervärdesskatteintäkter varje år. En tredjedel av dessa förluster kan tillskrivas gränsöverskridande karusellbedrägerier. |
61. |
Europaparlamentet påminner om att endast de faktiska intäkterna kan åberopas för uppbärande av egna medel vad avser mervärdesskatt. |
62. |
Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten (15) kommer att granska myndigheternas administrativa samarbete i fråga om mervärdesskatt vid handel inom gemenskapen, inklusive bekämpning av mervärdesskattebedrägerier i samband med s.k. karusellbedrägerier (16). |
63. |
Europaparlamentet välkomnar också att kommissionen har beställt en undersökning om bekämpning av mervärdesskattebedrägerier och uppmanar kommissionen att översända en kopia till budgetkontrollutskottet när studien är färdig. |
Inre politik
64. |
Europaparlamentet konstaterar med oro att Europeiska revisionsrätten i punkt 6.4 i årsrapporten för 2004 återigen, liksom de senaste åren, pekar på brister i systemen för övervakning och kontroll på den inre politikens område vilka leder till att fel som beror på stödmottagaren inte upptäcks i tid. Samtidigt har antalet granskningar 2004 sjunkit i jämförelse med 2003. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett förslag om hur dessa brister skall avhjälpas. |
65. |
Europaparlamentet beklagar det faktum att kommissionen hittills inte inrättat en intern svart lista - för samtliga generaldirektorat och för alla direktoraten inom samma generaldirektorat - över de företag och delar av företag och laboratorier som deltagit i forsknings- och utvecklingsprogram och som befunnits skyldiga till bedrägerier efter internrevisioner eller granskningar av OLAF eller av vanliga domstolar. Parlamentet anser att en sådan lista borde förhindra att ett företag, ett laboratorium eller en annan enhet erhåller gemenskapsfinansiering från andra direktorat än det där bedrägeriet upptäcktes. |
Kommissionens åtgärder till följd av Europaparlamentets resolution av den 7 juni 2005 om skydd av gemenskapernas ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (17)
66. |
Europaparlamentet noterar att kommissionen den 20 oktober 2005 inför Europaparlamentet lade fram en rapport om tillämpningen av ”svarta listor” inom jordbrukssektorn. |
67. |
Europaparlamentet noterar kommissionens svar på punkt 25 i resolutionen om återvinning av för stora eller felaktigt utbetalda belopp. Parlamentet anser dock inte att detta svar är tillfredsställande utan påpekar följande:
|
68. |
Europaparlamentet kritiserar kommissionen för att fram till den 1 september 2005 ha underlåtit att lägga fram en förteckning över alla kontrakt som slutits med upphandlingsföretag sedan 2000. Denna lista borde även innehålla uppgifter om kontraktets giltighetstid, tilldelningsförfarandet och storleken på respektive utbetalningar. |
69. |
Europaparlamentet påminner OLAF om den dialog som inleddes i november 2004 om vilken information Europaparlamentet skall få tillgång till i samband med arbetet, i synnerhet som OLAF i en skrivelse av den 30 juni 2005 signalerade sin beredskap att fortsätta att föra en dialog. Målet bör vara att hitta ett sätt att göra rättvisa åt Europaparlamentets kontrollbefogenheter och samtidigt respektera OLAF-undersökningarnas konfidentialitet, i enlighet med de relevanta rättsliga föreskrifterna och särskilt artikel 12.3 i OLAF-förordningen. Parlamentet förväntar sig att OLAF lägger fram skriftliga förslag för budgetkontrollutskottet senast den 1 september 2006. |
70. |
Europaparlamentet kritiserar det faktum att Eurostatfallet som överlämnades av kommissionen den 12 april 2006 endast är av mycket generell natur. Parlamentet begär detaljerad information, särskilt när det gäller de ekonomiska konsekvenserna av oegentligheterna (belopp som försvunnit, belopp som använts på oegentligt sätt, uppskattade fordringar och utfärdade återbetalningskrav, belopp som verkligen betalats tillbaka, belopp som kommer att återkrävas, avskrivna belopp) och bristen på efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling, särskilt ej delegerbara kontrakt (förteckning över vilka som fått sådana kontrakt, vilka belopp det gäller, vilka oegentligheter som konstaterats) senast den 1 oktober 2006. |
71. |
Europaparlamentet beklagar att kommissionen hittills inte har gjort någon sammanställning över vilka internationella konsultfirmor som har bedrivit verksamhet gällande direkta utgifter för kommissionens räkning (20), men räknar med att få en sammanställning senast den 1 november 2006. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att kräva att medlemsstaterna översänder information för området gällande indirekta utgifter. |
72. |
Europaparlamentet är missnöjd med kommissionens otydliga uppgifter om renoveringen av Berlaymont- byggnaden. Parlamentet vill veta om det har förekommit oegentligheter från tredje part och vilka administrativa åtgärder som har vidtagits internt inom kommissionen. |
73. |
Europaparlamentet är djupt oroat över rapporterna om påstådd överdebitering när det gäller de hyresinbetalningar som parlamentet har gjort till Strasbourgs stad i samband med parlamentsbyggnaderna SDM och VIC och inköpspriset för samma byggnader. Parlamentet är fast beslutet att följa upp dessa anklagelser genom att aktivt undersöka ärendet på ett snabbt, noggrant och öppet sätt i syfte att garantera att Europeiska unionens och skattebetalarnas ekonomiska intressen får ett tillfredsställande skydd. |
74. |
Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i slutet av 2005 stoppade exportbidragen vid export av levande kreatur som skall slaktas. Parlamentet noterar samtidigt att felaktigt utbetalade exportbidrag på 218 560 euro från 2004 fortfarande måste återvinnas (2003 var motsvarande siffra 58 680 euro). |
Diverse frågor
75. |
Europaparlamentet välkomnar diskussionen om den europeiska lagstiftarens befogenheter på straffrättens områdt, som återupptagits efter EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (21). Parlamentet understryker att det, i motsats till kommissionen (22), anser det nödvändigt att varje enskilt lagförslag undersöks separat. Parlamentet står kvar vid sin uppfattning att förslaget till direktiv om straffrättsligt skydd av Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen skall grunda sig på artikel 280 i EG-fördraget. (23) Parlamentet uppmanar rådet att överge sin avvisande hållning när det gäller att stärka skyddet för gemenskapens ekonomiska intressen med hjälp av straffrättsliga åtgärder, och att delta i första behandlingen. |
76. |
Mot bakgrund av den aktuella faran till följd av fågelinfluensan är Europaparlamentet bekymrat över att det finns en växande trend att införa fågelkött från de för Europeiska unionen spärrade länderna (framför allt Kina). Kommissionen uppmanas att senast den 31 oktober 2006 lämna parlamentet detaljerade uppgifter om bedrägerifall vid införsel av fågelkött, som sedan början av 2004 rapporterats genom snabbvarningssystemet för livsmedel och djurfoder (RASFF). Parlamentet uppmanar kommissionen och OLAF att snarast möjligt vidta nödvändiga åtgärder. |
*
* *
77. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, OLAF:s övervakningskommitté och OLAF. |
(1) http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/reports/olaf/2004/en.pdf.
(2) EUT C 301, 30.11.2005, s. 1.
(3) Se kommissionens arbetsdokument SEK(2005)0974, tabellerna 1.2 och 1.8.
(4) Den ekonomiska skadan av alla ärenden som har utretts av OLAF och organisationen före OLAF beräknas uppgå till nästan 5,8 miljarder euro.
(5) EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.
(6) Yttrande nr 8/2005 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet, EUT C 313, 9.12.2005, s. 1.
(7) EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.
(8) EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.
(9) Kommissionens förslag av den 20.7.2004 till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet (KOM (2004)0509).
(10) Revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2005 om förvaltningen av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), samt kommissionens svar, EUT C 202, 18.8.2005, s. 3.
(11) Se artikel 11.1 första stycket i förordning (EG) nr 1073/1999.
(12) Mål T-309/03, Camós Grau/kommissionen (ännu inte offentliggjord).
(13) EUT C 89 E, 14.4.2004, s. 153.
(14) Siffrorna är uppskattningar. Beräkningen har gjorts med stöd av 24 medlemsstaters rapportering om beslagtagna cigaretter. OLAF utgår från att 10 procent av smuggelgodset beslagtas.
(15) Se Europeiska revisionsrättens arbetsprogram för 2006 av den 10.1.2006, s. 3.
(16) Granskningen grundar sig på genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1798/2003 av den 7 oktober 2003 om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt och om upphävande av förordning (EEG) nr 218/92,EUT L 264, 15.10.2003, s. 1. Ändrad genom rådets förordning (EG) nr 885/2004 (EUT L 168, 1.5.2004, s. 1).
(17) EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 232.
(18) Se punkt 16 i ovan nämnda resolution av den 7 juni 2005.
(19) Se punkt 10 i ovan nämnda resolution av den 7 juni 2005.
(20) Se punkt 73 i ovan nämnda resolution av den 7 juni 2005.
(21) C-176/03, kommissionen mot rådet, I-0000. (ännu inte offentliggjord).
(22) Se meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om följderna av EG-domstolens dom av den 13 september 2005 (C-176/03, kommissionen mot rådet), (KOM(2005)0583).
(23) Se Europaparlamentets ståndpunkt av den 29 november 2001 om förslaget till rådets direktiv om straffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen,EUT C 153 E, 27.6.2002, s. 253, samt parlamentets ovan nämnda resolution av den 4 december 2003.
P6_TA(2006)0278
Östtimor
Europaparlamentets resolution om Östtimor
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av sina tidigare resolutioner om Östtimor, |
— |
med beaktande av det uttalande om Östtimor som ordförandeskapet gjorde på Europeiska unionens vägnar den 31 maj 2006, |
— |
med beaktande av den genomgång som FN:s generalsekreterares särskilda representant höll inför säkerhetsrådet (5432:e sammanträdet), |
— |
med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
A. |
Landet har härjats av våld sedan 600 soldater, dvs. en tredjedel av armén, avskedades i april 2006. Den 28-29 april 2006 dödades ett omtvistat antal människor i en väpnad strid mellan armén och de avskedade trupperna samt civila anhängare till dessa. |
B. |
Till följd av den sociala oron, upplopp och gängvåld har många människor dödats, ännu fler skadats och tiotusentals invånare har i panik flytt huvudstaden och uppehåller sig nu i de omgivande bergen eller har gett sig iväg för att få skydd av kyrkan, FN eller ambassader. |
C. |
Enligt information från FN öppnade den 25 maj 2006 soldater eld mot obeväpnade poliser, varvid nio dödades och 27 personer skadades. |
D. |
Den politiska instabiliteten i Östtimor fortsätter, även efter att inrikesministern och försvarsministern avgått och trots att myndigheterna i Östtimor vidtagit olika åtgärder. |
E. |
Demonstranter har krävt att premiärminister Mari Alkatiri skall avgå. |
F. |
Försämringen av den redan dramatiska krisen vad gäller politik och säkerhet har gjort att Östtimors myndigheter begärt att utländska trupper skall hjälpa till att kontrollera det meningslösa våldet och återupprätta lag och ordning. |
G. |
Europaparlamentet stödjer de insatser som president Xanana Gusmão och minister Ramos Horta har gjort på regeringens vägnar för att återupprätta politisk och social stabilitet, bland annat genom att, i närvaro av observatörer från FN, tala med företrädare för de avskedade soldaterna och de poliser och tjänstemän som lämnat sina organisationer. |
H. |
FN:s flyktingkommissarie har rapporterat om att mer än 100 000 personer tvingats lämna sina hem under de senaste veckorna till följd av det kaos som uppstod sedan en tredjedel av armén avskedats, polisstyrkorna förlorat sin struktur och det gängbetonade våldet började. |
I. |
Mandatet för FN:s uppdrag i Östtimor (i dagsläget UNOTIL) omfattade tidigare ungefär 11 000 soldater och civil personal. Nu har det minskat till 130 militärrådgivare, poliser och annan personal. Det löper ut den 20 juni 2006 sedan FN:s säkerhetsråd i maj beslutat om förlängning med endast en månad, trots att FN:s generalsekreterare föreslagit att det borde förlängas med ett år. |
J. |
I Östtimor ligger arbetslöshetsnivån på omkring 80 procent. Av de arbetslösa lever fyrtio procent under fattigdomsgränsen och sextio procent är arton år eller yngre. |
K. |
Östtimors folk har en omistlig rätt till suveränitet, och i synnerhet en rätt att själv bestämma över sina naturresurser. |
1. |
Europaparlamentet vädjar till alla parter i Östtimor att avstå från våld och att medverka i en övergripande dialog för att lösa de politiska meningsskiljaktigheterna och delta i den politiska processen inom de rättsliga och konstitutionella ramarna, och därigenom återupprätta social och politisk stabilitet. |
2. |
Europaparlamentet välkomnar Östtimors myndigheters beslut att begära en internationell utredning av händelserna den 28-29 april 2006 och den 23-25 maj 2006, då väpnade strider mellan Östtimors armé och tidigare avskedade soldater och deras civila anhängare ledde till ett okänt antal döda. |
3. |
Europaparlamentet uppmanar Östtimors regering och president att vidta alla nödvändiga åtgärder för att få ett slut på våldet och återupprätta ett säkert och stabilt samhälle i full överensstämmelse med landets konstitution. |
4. |
Europaparlamentet noterar att den roll som bör spelas av det internationella samfundet, och i synnerhet av FN och dess säkerhetsråd, är av grundläggande betydelse för försoningsprocessen i Östtimor och för landets oberoende och suveränitet samt för att befästa demokratin i denna unga nation. |
5. |
Europaparlamentet betonar att den gradvisa minskningen under de senaste fyra åren av antalet personer i FN:s uppdrag i Östtimor måste vändas till en ökning. En FN-ledd polisstyrka bör snabbt sändas till landet för att hjälpa till att återupprätta stabiliteten och en fredsstyrka med FN:s mandat i enlighet med vad Östtimors myndigheter begärt den 13 juni 2006. |
6. |
Europaparlamentet välkomnar en utökning av FN:s mandat enligt generalsekreterarens förslag och vill att fredsbevarande enheter och civila polisstyrkor skall stanna kvar i Östtimor tills landets armé och polis kan ta över uppgifterna. |
7. |
Med full respekt för Östtimors myndigheters suveränitet och särarten i det uppdrag som givits var och en av de internationella styrkor som för närvarande befinner sig i landet under FN:s övervakning och kontroll, rekommenderar Europaparlamentet att man inrättar effektiva kanaler för övergripande kommunikation och samarbete mellan de internationella styrkorna, i syfte att tjäna Östtimors folks intressen, få till stånd ett effektivt återupprättande av den allmänna ordningen och snabbt kunna återvända till full institutionell normalitet. |
8. |
Europaparlamentet välkomnar Östtimors anslutning till AVS-länderna. |
9. |
Europaparlamentet erkänner Östtimors behov av politiskt, tekniskt och finansiellt stöd för att bygga upp den infrastruktur och förvaltningsstruktur som är nödvändig för att man skall kunna återuppta arbetet med att genomföra landets utvecklingsplan. |
10. |
Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och det internationella samfundet att bibehålla och öka det stöd som krävs för att befästa demokratin och det demokratiska tänkandet i Östtimor, med fokus på ett flerpartisystem och institutionsbyggande inriktat på parlament, regering, rättsväsende, säkerhetsstyrkor, försvar, brottsbekämpande organ, och att medverka i den brådskande utvidgningen av medietäckningen till hela landet samt förstärka utbildningssystemet och hälsovården, med särskild uppmärksamhet ägnad åt barns och kvinnors behov. |
11. |
Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att väsentligt öka stödet för en effektiv övervakning av de mänskliga rättigheterna i Östtimor och att ge bistånd till utveckling av lokala människorättsgrupper samt till lokala inrättningar för personer som utsatts för övergrepp. |
12. |
Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens råd och kommissionen att vädja till Östtimors myndigheter att förbjuda, upplösa och avväpna alla paramilitära beväpnade gäng och beväpnade civilpersoner, och att vid alla officiella möten och på högsta nivå ta upp EU:s oro över polisvåldet med Östtimors regering. |
13. |
Europaparlamentet uppmanar de statliga företrädarna för Östtimor att hävda de internationella normerna för mänskliga rättigheter för att se till att polisens och arméns behandling av medborgarna överensstämmer med dessa normer. |
14. |
Europaparlamentet begär att talmanskonferensen tillåter att det sänds en särskild delegation till Östtimor i höst för att bedöma den politiska situationen och undersöka lämpligheten i EU:s biståndsprogram. |
15. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Östtimors president, parlament och regering samt till högrepresentanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, FN:s generalsekreterare och FN:s säkerhetsråd. |
P6_TA(2006)0279
Syrien
Europaparlamentets resolution om Syrien
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien, framför allt resolutionen av den 8 september 2005, (1) |
— |
med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet, som Europeiska unionen och Syrien är parter i, framför allt dess artikel 2 som föreskriver att respekten för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter utgör en ledstjärna för parternas inrikes- och utrikespolitik och ingår som en väsentlig beståndsdel i detta avtal, |
— |
med beaktande av Barcelonaförklaringen av den 28 november 1995 samt förklaringen däri att arbetet för de mänskliga rättigheterna skulle förstärkas, |
— |
med beaktande av att Europaparlamentets ordförandeskap för partnerskapsavtalet Europa-Medelhavsområdet ställt upp som politisk prioritering 2005 att bygga ut dialogen om de mänskliga rättigheterna med parlamenten i partnerländerna, |
— |
med beaktande av kommissionens meddelande Europa-Medelhavspartnerskapet tio år - Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de fem kommande åren (KOM(2005)0139) på tioårsdagen av Barcelonaprocessen samt av målen för de kommande fem åren, framför allt målet om att uppmärksamheten skall inriktas på frågor såsom skyddet för de mänskliga rättigheterna, |
— |
med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2005 om den omgestaltade Barcelonaprocessen (2), |
— |
med beaktande av EU:s riktlinjer gentemot tredjeländer om dödsstraffet (1998), om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (2001), om dialogen om mänskliga rättigheter (2001) och om försvarare av de mänskliga rättigheterna (2004), |
— |
med beaktande av EU:s ordförandeskaps förklaring av den 19 maj 2006 om den senaste tidens arresteringar i Syrien, |
— |
med beaktande av artikel 11.1 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 177 i EG-fördraget, där främjandet av de mänskliga rättigheterna ställs upp som ett mål för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, |
— |
med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
A. |
Vikten av de politiska, ekonomiska och kulturella banden mellan Europeiska unionen och Syrien bör erinras. |
B. |
Den nuvarande presidenten Bashar Al Assads makttillträde föranledde vissa förhoppningar i Syrien och medförde en viss öppning av landets politiska system, som under många år hade dominerats av Baathpartiet. |
C. |
Parlamentet och dess talman har redan ett flertal gånger ingripit för att söka utverka frigivande av parlamentsledamöter i syriska fängelser. Den 19 maj 2006 gick EU:s ordförandeskap ut med ett upprop till Syriens regering om oinskränkt respekt för yttrande- och mötesfriheten, vilka inskrivits i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, vilken ratificerats av Syrien 1969. |
D. |
Enligt uppgifter kom ett flertal aktivister från det civila samhället att arresteras och torteras i maj 2006 efter att de undertecknat en framställning till förmån för bättre relationer mellan Syrien och Libanon mot bakgrund av FN:s säkerhetsråds resolution 1680. Bland dessa personer märks framför allt juristen Anwar al Bunni och författaren Michel Kilo, liksom andra, såsom Khalil Hussein, dr Safwan Tayfour, Mahmoud Issa, Fateh Jammous, prof. Suleiman Achmar, Nidal Derwiche, Suleiman Shummor, Ghalem Amer, Muhammad Mahfud och Mahmoud Meri'i och nu senast Yasser Melhem och Omar Adlabi. |
E. |
Människorättsjuristen Anwar al Bunni arresterades på öppen gata i Damaskus när han stod i begrepp att tillträda en befattning som direktör för ett centrum för de mänskliga rättigheterna, vilket bekostats av Europeiska unionen. |
F. |
Redan i november 2005 meddelade Amnesty International och Human Rights Watch att den fredlige aktivisten Kamal Al-Labwani arresterats och riskerade att utsättas för tortyr. I dagens läge hotas vederbörande med livstidsstraff för att han uttryckt sina åsikter. |
G. |
De syriska myndigheterna uppges också ha arresterat ett stort antal journalister och aktivister från det civila samhället under de gångna två månaderna. |
H. |
Denna arresteringsvåg handlar om direkta repressalier för att det den 12 maj 2006 satts i omlopp en framställning som undertecknats av inemot 500 personer och innehöll ett upprop om normaliserade relationer mellan Syrien och Libanon. Denna framställning var av särskild vikt, eftersom den var ett samfällt initiativ från syriska och libanesiska intellektuella och aktivister, det första i sitt slag. |
I. |
2005 uttryckte FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna sin oro över att ”icke-statliga människorättsorganisationer hindrats att registrera sig och verka fritt i Syrien” samt över ”skrämseltaktiken och trakasserierna mot försvarare av de mänskliga rättigheterna”. |
J. |
Syrien styrs med undantagslagar som infördes för 43 år sedan och åberopas till försvar av övergreppen mot de mänskliga rättigheterna. |
1. |
Europaparlamentet uppmanar med kraft de syriska myndigheterna att omedelbart frige alla aktivister som fortfarande sitter fängslade för att de skrivit på en framställning med upprop om bättre relationer mellan Syrien och Libanon. |
2. |
Europaparlamentet uppmanar dessutom med kraft de syriska myndigheterna att bevilja alla politiska fångar resning i målet och omedelbart frige alla samvetsfångar och se till
|
3. |
Europaparlamentet uppmanar de syriska myndigheterna att ratificera konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
4. |
Europaparlamentet ställer kraftfullt upp bakom den förklaring som Europeiska unionens ordförandeskap den 19 maj 2006 avgav på Europeiska unionens vägnar om den senaste tidens arresteringar i Syrien. |
5. |
Europaparlamentet påpekar att respekten för de mänskliga rättigheterna utgör ett väsentligt inslag i ett eventuellt kommande associeringsavtal mellan EU och Syrien och uppmanar Syrien att respektera sina åtaganden inom ramen för Barcelonaprocessen och utgående från den europeiska grannskapspolitiken. |
6. |
Europaparlamentet framhåller än en gång att kommissionen och rådet också måste göra sitt yttersta för att se till att associeringsavtalet med Syrien, som ännu inte undertecknats, leder till en förbättring av situationen för de mänskliga rättigheterna i Syrien. |
7. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen göra en bedömning av situationen för de mänskliga rättigheterna i Syrien samt av hur landet fullgjort sina skyldigheter enligt Europa-Medelhavsavtalet och, inom ramen för partnerskapet Europa-Medelhavsområdet, rapportera om vad den då kommit fram till. |
8. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Syriens regering och Syriens parlament. |
(1) Antagna texter, P6_TA(2005)0340.
(2) Antagna texter, P6_TA(2005)0412.
P6_TA(2006)0280
Nordkorea
Europaparlamentets resolution om Nordkorea
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— |
med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nordkorea, |
— |
med beaktande av EU:s riktlinjer gentemot tredje land om dödsstraff (1998), och om tortyr och annan omänsklig eller förnedrande behandling (2001), samt EU:s riktlinjer om människorättsdialog (2001) och om människorättsförsvarare (2004), |
— |
med beaktande av resolutionen av den 16 april 2003 från FN:s människorättskommission, |
— |
med beaktande av uttalandet av den 31 maj 2006 från FN:s särskilde rapportör för utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, ordföranden och rapportören i FN:s arbetsgrupp för godtyckligt frihetsberövande, FN:s särskilde rapportör för tortyrfrågor och FN:s särskilde rapportör för situationen beträffande mänsklig rättigheter i demokratiska folkrepubliken Korea (Nordkorea), |
— |
med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
A. |
FN:s människorättskommission uttrycker i sin resolution djup oro över Nordkoreas tillämpning av tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt offentliga avrättningar liksom över landets omfattande och allvarliga inskränkningar av tankefriheten, samvetsfriheten, religionsfriheten, åsiktsfriheten och yttrandefriheten. |
B. |
Nordkoreas regering fortsätter att utestänga FN:s särskilde rapportör för människorättsläget i Nordkorea, FN:s särskilde rapportör för rätten till mat samt icke-statliga människorättsorganisationer, vilket försvårar kontrollen av människorättsläget. Ett stort antal rapporter, framför allt från offer som lyckats fly ut ur landet, vittnar emellertid om ytterst allvarliga övergrepp med bland annat avrättningar, tortyr, kvarhållande av politiska fångar och omänskliga fängelseförhållanden. |
C. |
Ingen form av opposition tillåts och alla personer som uttrycker en åsikt som strider mot det regerande nordkoreanska arbetarpartiets riskerar stränga straff, vilket i många fall även deras familjemedlemmar gör. |
D. |
Son Jong Nam, som bott i Kina och gått i kyrkan och blivit kristen i landet, skall enligt rapporter ha torterats av den nationella säkerhetstjänsten och sedan dömts till döden för påstått högförräderi, utan rättegång och utan tillgång till de rättsliga garantier som krävs enligt internationell humanitär rätt. |
E. |
Fyra FN-experter på människorättsområdet, däribland den särskilde rapportören för människorättsläget i Nordkorea, som uppmanat Nordkoreas regering att skjuta upp avrättningen och ompröva domen, har med bestörtning tagit emot regeringens svar, i vilket deras skrivelse betecknas ”som ett led i en konspiration med det illasinnade syftet att sprida falska uppgifter och bistå de fientliga krafter som vill förtala, sönderdela och störta den nordkoreanska staten och dess sociala system med mänskliga rättigheter som förevändning”. |
F. |
Nordkorea har ratificerat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
G. |
Nordkoreas regering har sedan 2001 minskat antalet grunder för att utdöma dödsstraff från 33 till fem, men fyra av dessa grunden är huvudsakligen av politisk natur. |
H. |
Nationella nyhetsmedier är kraftigt censurerade och tillgången till internationella nyhetssändningar är begränsad. Radio- och TV-apparater är inställda så att de endast kan ta in statliga sändningar och de som lyssnar på utländska radiostationer riskerar att straffas. |
I. |
Alla otillåtna sammankomster eller möten betraktas som ”störande av allmän ordning” och är straffbara. Religionsfriheten är visserligen grundlagsfäst men i praktiken starkt begränsad. Det förekommer rapporter om att personer som deltar i offentlig och privat religiös verksamhet utsätts för kraftiga repressalier i form av fängsling, tortyr och avrättningar. |
J. |
Vittnen uppskattar antalet människor som befinner sig i ”omskolningsläger” (arbetsläger), fångläger och fängelser till upp till 200 000, och rapporter från bland annat personer som nyligen frigivits från läger som Kang Chol Hwan vittnar om omfattande tortyr och misshandel och om mycket svåra förhållanden. |
K. |
Många människor i Nordkorea lider brist på mat och är beroende av det humanitära bistånd som landet får från givare som EU, som beslutade att anslå 13 715 000 euro till Nordkorea under 2005, och FN:s världslivsmedelsprogram, som den 10 maj 2006 nådde en överenskommelse med regeringen om att förse 1,9 miljoner nordkoreaner med 150 000 ton förnödenheter under två års tid. |
L. |
Tiotusentals nordkoreaner har flytt till Kina och lämnat sitt land på grund av förtryck och omfattande hungersnöd. |
1. |
Europaparlamentet beklagar att Nordkorea inte samarbetar med internationella institutioner på människorättsområdet och framför allt att landet vägrar att följa de förfaranden som FN:s människorättskommission föreskriver. |
2. |
Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att
|
3. |
Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att lämna information om fallet med Son Jong Nam och att inte genomföra hans avrättning. |
4. |
Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att kräva att Nordkoreas regering upphör med sina brott mot de mänskliga rättigheterna, lämnar information om fallet med Son Jong Nam och inte genomför hans avrättning. |
5. |
Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att noga se över situationen för alla dem som dömts till döden och att bevilja uppskov med avrättningen och kräver att FN:s särskilde rapportör för människorättsläget i Nordkorea, professor Vitit Muntarbhorn, skall tillåtas besöka dem. |
6. |
Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Nordkoreas regering att upphöra med de svåra brott mot de mänskliga rättigheterna - bland annat fängslingarna och avrättningarna på grund av religion eller tro - som drabbar medborgare som inte tillhör de statligt understödda religiösa sammanslutningarna, och att låta troende personer mötas för att utöva sin tro, inrätta och underhålla platser för religiös verksamhet och fritt ge ut religiös litteratur. |
7. |
Europaparlamentet konstaterar att EU som första och enda part inledde en dialog om mänskliga rättigheter med Nordkorea efter besöket 2001 av den trojka som leddes av Sveriges statsminister och tillika rådets ordförande Göran Persson, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och Europeiska unionens generalsekreterare Javier Solana och kommissionsledamoten Chris Patten, och att dialogen avbröts 2003 när ministerrådet stödde en UNCHR-resolution om de mänskliga rättigheterna utan att informera nordkoreanerna. Parlamentet uppmanar båda parter att verka för att åter få igång människorättsdialogen mellan EU och Nordkorea. |
8. |
Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att fullgöra sina skyldigheter enligt de akter på människorättsområdet som den anslutit sig till och att se till att humanitära organisationer, oberoende människorättsinspektörer, FN:s särskilde rapportör för människorättsläget i Nordkorea och FN:s särskilde rapportör för religions- och trosfrihet har fritt tillträde till landet. |
9. |
Europaparlamentet välkomnar avtalet mellan FN:s världslivsmedelsprogram och Nordkoreas regering om stöd till 1,9 miljoner av de mest utsatta människorna, i synnerhet kvinnor och barn. Parlamentet beklagar emellertid det pågående och onödiga lidande som det nordkoreanska folket är offer för och som är en följd av regeringens politik. Parlamentet betonar att det ständigt bör finnas en riktad och rättvis livsmedelsdistribution i landet och uppmanar Nordkoreas regering att upphöra med diskrimineringen i livsmedelsdistributionen till förmån för högt uppsatta partifunktionärer och militärer samt tjänstemän inom underrättelsetjänsten och polisen. |
10. |
Europaparlamentet uppmanar Nordkoreas regering att slutgiltigt och utan inskränkningar lämna över all information om de medborgare i Sydkorea och Japan som bortförts under de senaste årtiondena och att omedelbart frige de bortförda personer som fortfarande kvarhålls i landet. |
11. |
Europaparlamentet uppmanar Folkrepubliken Kinas regering att upphöra med utlämningen av nordkoreanska medborgare till Nordkorea där de, oavsett vilka skäl de haft för att lämna sitt land, riskerar att bli utsatta för brutal behandling med allt från frihetsberövande till tortyr, långa fängelsestraff och till och med avrättningar. Europaparlamentet uppmanar Republiken Korea (Sydkorea) att ta sitt ansvar för nordkoreanska flyktingar i Kina och uppmanar den sydkoreanska regeringen att låta dessa människor resa till Sydkorea. |
12. |
Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Nordkoreas regering, Sydkoreas regering, Folkrepubliken Kinas regering, FN:s särskilde rapportör för utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, ordföranden och rapportören för FN:s människorättskommissions arbetsgrupp för godtyckligt frihetsberövande, FN:s särskilde rapportör för tortyr och FN:s särskilde rapportör för människorättsläget i Nordkorea. |