ISSN 1977-0804 |
||
Uradni list Evropske unije |
L 139 |
|
![]() |
||
Slovenska izdaja |
Zakonodaja |
Zvezek 59 |
|
|
|
(1) Besedilo velja za EGP |
SL |
Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje. Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
II Nezakonodajni akti
UREDBE
26.5.2016 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 139/1 |
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/799
z dne 18. marca 2016
o izvajanju Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta za določitev zahtev glede konstrukcije, preskušanja, namestitve, delovanja in popravila tahografov in njihovih sestavnih delov
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu (1), zlasti členov 11 in 12(7) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Z Uredbo (EU) št. 165/2014 je bila uvedena druga generacija digitalnih tahografov, poimenovanih „pametni tahografi“, ki vključujejo opremo za povezavo z globalnim satelitskim navigacijskim sistemom („GNSS“), komunikacijsko opremo za zgodnje odkrivanje na daljavo in vmesnik za povezavo z inteligentnimi prometnimi sistemi. Treba bi bilo določiti specifikacije tehničnih zahtev za konstrukcijo pametnih tahografov. |
(2) |
Oprema za zgodnje odkrivanje na daljavo, določena v členu 9(4) Uredbe (EU) št. 165/2014, bi v skladu z Direktivo 96/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) morala cestnemu inšpektorju posredovati podatke iz digitalnega tahografa ter informacije o masi in osnih obremenitvah celotne skupine vozil (vlečnega vozila in priklopnikov ali polpriklopnika). To bi moralo nadzornim organom omogočiti hitro in učinkovito preverjanje vozil z manj elektronskimi napravami v voznikovi kabini. |
(3) |
V skladu z Direktivo 96/53/ES bi morala biti oprema za zgodnje odkrivanje na daljavo skladna s standardi CEN za posebno komunikacijo kratkega dosega (DSRC) (3) iz navedene Direktive v frekvenčnem pasu 5 795–5 805 MHz. Ker se ta frekvenčni pas uporablja tudi za elektronsko cestninjenje ter da bi se izognili interferencam med cestninskimi in inšpekcijskimi napravami, inšpektorji opreme za zgodnje odkrivanje na daljavo ne bi smeli uporabljati na cestninskih postajah. |
(4) |
Skupaj s pametnimi tahografi bi bilo treba uvesti nove varnostne mehanizme za vzdrževanje ravni varnosti digitalnega tahografa, ki bi odpravili sedanje šibke točke v zvezi z varnostjo. Ena takšnih šibkih točk je, da digitalnim potrdilom nikoli ne poteče veljavnost. V skladu z dobrimi praksami na področju varovanja informacij se priporoča izogibanje uporabi digitalnih potrdil brez poteka veljavnosti. Običajno obdobje veljavnosti za delovanje enot v vozilu bi moralo biti 15 let, z začetkom na dan izdaje digitalnih potrdil zadevne enote v vozilu. Enote v vozilu bi bilo treba po poteku navedenega obdobja veljavnosti zamenjati. |
(5) |
Zagotavljanje zaščitenih in zanesljivih informacij o položaju je bistveni element učinkovitega delovanja pametnih tahografov. Zato je primerno, da se za izboljšanje varnosti pametnih tahografov zagotovi njihova združljivost s storitvami, ki zagotavljajo dodano vrednost v okviru programa Galileo in so opredeljene v Uredbi (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4). |
(6) |
V skladu s členi 8(1), 9(1) ter 10(1) in (2) Uredbe (EU) št. 165/2014 bi se morali varnostni mehanizmi, uvedeni z navedeno uredbo, začeti uporabljati 36 mesecev po začetku veljave potrebnih izvedbenih aktov, s čimer se proizvajalcem zagotovi dovolj časa, da razvijejo novo generacijo pametnih tahografov in zanje pri pristojnih organih pridobijo certifikate o homologaciji. |
(7) |
V skladu z Uredbo (EU) št. 165/2014 bi morala biti vozila, ki so v državi članici prvič registrirana 36 mesecev po začetku veljavnosti te Uredbe Komisije, opremljena s pametnimi tahografi, skladnimi z določbami iz te Uredbe Komisije. V vsakem primeru bi morala biti 15 let po začetku uporabe navedenih določb s skladnim pametnim tahografom opremljena vsa vozila, ki se uporabljajo v državi članici, ki ni njihova država članica registracije. |
(8) |
Z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2009 (5) je bila v prehodnem obdobju, ki se je izteklo 31. decembra 2013, dovoljena uporaba pretvornika, da so se tahografi lahko namestili v vozila tipov M1 in N1. Zaradi tehničnih težav pri iskanju alternative za uporabo pretvornika so strokovnjaki iz avtomobilske industrije in industrije tahografov skupaj s Komisijo ugotovili, da ni na voljo takšne alternativne rešitve, ki bi jo bilo mogoče uvesti brez visokih stroškov za industrijo, nesorazmernih z velikostjo trga. Zato bi bilo treba dovoljenje za uporabo pretvornikov v vozilih M1 in N1 podaljšati za nedoločen čas. |
(9) |
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora iz člena 42(3) Uredbe (EU) št. 165/2014 – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
1. Ta uredba vsebuje določbe, potrebne za enotno uporabo naslednjih vidikov v zvezi s tahografi:
(a) |
zapisovanja položaja vozila v določenih trenutkih med voznikovim dnevnim delovnim časom; |
(b) |
zgodnjega odkrivanja morebitnega prirejanja ali zlorabe pametnih tahografov na daljavo; |
(c) |
vmesnika za povezavo z inteligentnimi prometnimi sistemi; |
(d) |
upravnih in tehničnih zahtev v zvezi s postopki za homologacijo tahografov, vključno z varnostnimi mehanizmi. |
2. Konstrukcija, preskušanje, namestitev, pregled, delovanje in popravilo pametnih tahografov in njihovih sestavnih delov so skladni s tehničnimi zahtevami iz Priloge 1C k tej Uredbi.
3. Konstrukcija, testiranje, namestitev, pregled, delovanje in popravilo tahografov, ki niso pametni tahografi, so še naprej skladni s Prilogo 1 ali Prilogo 1B k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85 (6), kot je ustrezno.
4. V skladu s členom 10d Direktive 96/53/ES se prek opreme za zgodnje odkrivanje na daljavo za namene zgodnjega odkrivanja goljufij prenesejo tudi podatki o masi, ki jih izmeri oprema za tehtanje, nameščena v vozilu.
Člen 2
Opredelitve pojmov
Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve iz člena 2 Uredbe (EU) št. 165/2014.
Poleg tega se uporabljajo še naslednje opredelitve pojmov:
(1) |
„digitalni tahograf“ ali „tahograf prve generacije“ pomeni digitalni tahograf, ki ni pametni tahograf; |
(2) |
„zunanja GNSS oprema“ pomeni opremo, ki vsebuje GNSS sprejemnik, kadar enota v vozilu ni ena sama enota, ter druge komponente, ki so potrebne za zaščito sporočanja podatkov o položaju drugim delom enote v vozilu; |
(3) |
„opisna mapa“ pomeni popolno mapo v elektronski obliki ali na papirju, ki vsebuje vse informacije, ki jih proizvajalec ali njegov zastopnik sporoči homologacijskemu organu za namene homologacije tahografa ali njegovega dela, vključno s potrdili iz člena 12(3) Uredbe (EU) št. 165/2014, izvedbo preskusov, opredeljenih v Prilogi 1C k tej uredbi, ter skicami, fotografijami in drugimi relevantnimi dokumenti; |
(4) |
„opisna dokumentacija“ pomeni opisno mapo v elektronski obliki ali na papirju, ki ji je priložen kakršen koli drug dokument, ki ga je med opravljanjem svojih nalog v opisno mapo dodal homologacijski organ, vključno – po zaključenem postopku homologacije – s certifikatom o ES-homologaciji tahografa ali njegovega sestavnega dela; |
(5) |
„seznam opisne dokumentacije“ pomeni dokument, v katerem je navedena ustrezno oštevilčena vsebina opisne dokumentacije, tako da se prepoznajo vsi relevantni deli te dokumentacije. Oblika tega dokumenta omogoča razlikovanje med posameznimi fazami postopka ES-homologacije, vključno z datumi vseh pregledov in posodobitev dokumentacije; |
(6) |
„oprema za zgodnje odkrivanje na daljavo“ pomeni opremo enote v vozilu, ki se uporablja za izvedbo usmerjenega cestnega nadzora; |
(7) |
„pametni tahograf“ ali „tahograf druge generacije“ pomeni digitalni tahograf, ki izpolnjuje določbe členov 8, 9 in 10 Uredbe (EU) št. 165/2014 ter Priloge 1C k tej uredbi; |
(8) |
„sestavni del tahografa“ ali „sestavni del“ pomeni katerega koli od naslednjih elementov: enoto v vozilu, tipalo gibanja, tahografsko kartico, tahografski vložek, zunanjo GNSS opremo in opremo za zgodnje odkrivanje na daljavo; |
(9) |
„homologacijski organ“ pomeni organ države članice, ki je pristojen za izvedbo postopka homologacije tahografa ali njegovih sestavnih delov, postopka avtorizacije ter izdajo in, če je ustrezno, preklic certifikatov o homologaciji, ki deluje kot kontaktna točka za homologacijske organe drugih držav članic in ki zagotavlja, da proizvajalci izpolnjujejo svoje obveznosti v zvezi z zagotavljanjem skladnosti z zahtevami iz te uredbe. |
Člen 3
Storitve, ki temeljijo na položaju
1. Proizvajalci zagotovijo, so pametni tahografi združljivi s storitvami za določanje položaja, zagotovljenimi prek sistema Galileo in sistema skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve (EGNOS).
2. Poleg sistemov iz odstavka 1 lahko proizvajalci zagotavljajo tudi združljivost z drugimi satelitskimi navigacijskimi sistemi.
Člen 4
Postopek za homologacijo tahografa in njegovih sestavnih delov
1. Proizvajalec ali njegov zastopnik vlogo za homologacijo tahografa ali katerega koli njegovega sestavnega dela ali skupine sestavnih delov predložita homologacijskim organom, ki jih imenuje vsaka država članica. Vloga sestoji iz opisne mape, ki vsebuje informacije o vsakem od zadevnih sestavnih delov, vključno, če je ustrezno, s certifikati o homologaciji drugih sestavnih delov, ki so potrebni za dokončanje tahografa, in vsemi drugimi relevantnimi dokumenti.
2. Država članica podeli homologacijo za vsak tahograf, njegov sestavni del ali skupino sestavnih delov, ki je skladen z upravnimi in tehničnimi zahtevami iz člena 1(2) ali (3), kot je ustrezno. V tem primeru homologacijski organ vložniku izda certifikat o homologaciji, ki je skladen s predlogo, določeno v Prilogi II k tej uredbi.
3. Homologacijski organ lahko od proizvajalca ali njegovega zastopnika zahteva, naj predloži dodatne informacije.
4. Proizvajalec ali njegov zastopnik dasta homologacijskim organom in drugim subjektom, pristojnim za izdajo potrdil iz člena 12(3) Uredbe (EU) št. 165/2014, na voljo toliko tahografov ali njihovih sestavnih delov, kot je potrebno, da se omogoči zadovoljiva izvedba postopka homologacije.
5. Kadar proizvajalec ali njegov zastopnik zaprosi za homologacijo določenih sestavnih delov ali skupin sestavnih delov tahografa, homologacijskim organom zagotovi druge sestavne dele, ki so že homologirani, in druge dele, potrebne za konstrukcijo dokončanega tahografa, da navedeni organi lahko izvedejo potrebne preskuse.
Člen 5
Spremembe homologacij
1. Proizvajalec ali njegov zastopnik o vseh spremembah programske ali strojne opreme tahografa ali vrste materialov, uporabljenih pri njegovi izdelavi, ki so vpisane v opisni dokumentaciji, nemudoma obvestijo homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo, in vložijo vlogo za spremembo homologacije.
2. Homologacijski organ lahko glede na vrsto in značilnosti sprememb revidira ali razširi obstoječo homologacijo ali izda novo homologacijo.
„Revizija“ homologacije se opravi, kadar homologacijski organ meni, da so spremembe programske ali strojne opreme tahografa ali vrste materialov, uporabljenih pri njegovi izdelavi, majhne. V tem primeru homologacijski organ izda revidirane dokumente iz opisne dokumentacije ter v njih označi vnesene spremembe in datum njihovega sprejetja. Za izpolnitev te zahteve zadostuje konsolidirana različica posodobljene opisne dokumentacije, ki ji je priložen podroben opis vnesenih sprememb.
„Razširitev“ homologacije se opravi, kadar homologacijski organ meni, da so spremembe programske ali strojne opreme tahografa ali vrste materialov, uporabljenih pri njegovi izdelavi, obsežne. V takih primerih lahko zahteva, da se izvedejo novi preskusi, in o tem ustrezno obvesti proizvajalca ali njegovega zastopnika. Če so rezultati preskusov zadovoljivi, homologacijski organ izda revidiran certifikat o homologaciji, ki vsebuje sklicno številko podeljene razširitve. V certifikatu o homologaciji sta navedena razlog za razširitev in datum njegove izdaje.
3. V seznamu opisne dokumentacije je naveden datum najnovejše razširitve ali revizije homologacije ali datum najnovejše konsolidirane različice posodobljene homologacije.
4. Kadar bi bilo zaradi zahtevane spremembe homologiranega tahografa in njegovih sestavnih delov treba izdati novo varnostno potrdilo ali potrdilo o interoperabilnosti, je potrebna nova homologacija.
Člen 6
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 2. marca 2016.
Vendar pa se priloge uporabljajo od 2. marca 2019, razen Priloge 16, ki se uporablja od 2. marca 2016.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. marca 2016
Za Komisijo
Predsednik
Jean-Claude JUNCKER
(1) UL L 60, 28.2.2014, str. 1.
(2) Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (UL L 235, 17.9.1996, str. 59).
(3) Standardi za posebno komunikacijo kratkega dosega Evropskega odbora za standardizacijo (CEN) EN 12253, EN 12795, EN 12834, EN 13372 in ISO 14906.
(4) Uredba (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 347, 20.12.2013, str. 1).
(5) Uredba Komisije (ES) št. 68/2009 z dne 23. januarja 2009 o deveti prilagoditvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu tehničnemu napredku (UL L 21, 24.1.2009, str. 3).
(6) Uredba Sveta (EGS) št. 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (UL L 370, 31.12.1985, str. 8).
PRILOGA I C
Zahteve glede konstrukcije, testiranja, namestitve in kontrolnih pregledov
UVOD | 12 |
1 |
OPREDELITVE POJMOV | 13 |
2 |
SPLOŠNE ZNAČILNOSTI IN FUNKCIJE ZAPISOVALNE NAPRAVE | 19 |
2.1 |
Splošne značilnosti | 19 |
2.2 |
Funkcije | 20 |
2.3 |
Načini delovanja | 21 |
2.4 |
Varnost | 22 |
3 |
ZAHTEVE GLEDE KONSTRUKCIJE IN FUNKCIONALNE ZAHTEVE ZA ZAPISOVALNE NAPRAVE | 22 |
3.1 |
Spremljanje vstavljanja in izvlačenja kartic | 22 |
3.2 |
Merjenje hitrosti, položaja in prevožene poti | 23 |
3.2.1 |
Merjenje prevožene poti | 23 |
3.2.2 |
Merjenje hitrosti | 23 |
3.2.3 |
Merjenje položaja | 24 |
3.3 |
Merjenje časa | 24 |
3.4 |
Spremljanje voznikovih dejavnosti | 24 |
3.5 |
Spremljanje stanja vožnje | 25 |
3.6 |
Voznikovi vnosi | 25 |
3.6.1 |
Vnos krajev, v katerih se dnevne delovne izmene začnejo in/ali končajo | 25 |
3.6.2 |
Ročni vnos voznikovih dejavnosti in izrecna privolitev voznika za vmesnik z ITS | 25 |
3.6.3 |
Vnos posebnih stanj | 27 |
3.7 |
Upravljanje blokad s strani podjetja | 27 |
3.8 |
Spremljanje nadzornih dejavnosti | 28 |
3.9 |
Zaznavanje dogodkov in/ali napak | 28 |
3.9.1 |
Dogodek „vstavitev neveljavne kartice“ | 28 |
3.9.2 |
Dogodek „navzkrižje med karticami“ | 28 |
3.9.3 |
Dogodek „časovno prekrivanje“ | 28 |
3.9.4 |
Dogodek „vožnja brez ustrezne kartice“ | 29 |
3.9.5 |
Dogodek „vstavitev kartice med vožnjo“ | 29 |
3.9.6 |
Dogodek „zadnja seja s kartico nepravilno zaključena“ | 29 |
3.9.7 |
Dogodek „prekoračitev hitrosti“ | 29 |
3.9.8 |
Dogodek „izpad napajanja“ | 29 |
3.9.9 |
Dogodek „napaka pri komuniciranju z opremo za komunikacijo na daljavo“ | 29 |
3.9.10 |
Dogodek „ni informacij o položaju s strani GNSS sprejemnika“ | 29 |
3.9.11 |
Dogodek „napaka pri komuniciranju z zunanjo GNSS opremo“ | 30 |
3.9.12 |
Dogodek „napaka v podatkih o gibanju“ | 30 |
3.9.13 |
Dogodek „navzkrižje v gibanju vozila“ | 30 |
3.9.14 |
Dogodek „poskus kršenja varnosti“ | 30 |
3.9.15 |
Dogodek „časovno navzkrižje“ | 30 |
3.9.16 |
Napaka „kartica“ | 30 |
3.9.17 |
Napaka „zapisovalna naprava“ | 30 |
3.10 |
Vgrajeni preskusi in samopreskusi | 31 |
3.11 |
Branje iz pomnilnika podatkov | 31 |
3.12 |
Zapisovanje in hranjenje podatkov v pomnilniku podatkov | 31 |
3.12.1 |
Identifikacijski podatki naprave | 32 |
3.12.1.1 |
Identifikacijski podatki enote v vozilu | 32 |
3.12.1.2 |
Identifikacijski podatki tipala gibanja | 32 |
3.12.1.3 |
Identifikacijski podatki globalnih satelitskih navigacijskih sistemov | 33 |
3.12.2 |
Ključi in certifikati | 33 |
3.12.3 |
Podatki o vstavljanju in izvleku vozniške kartice ali kartice servisne delavnice | 33 |
3.12.4 |
Podatki o voznikovih dejavnostih | 34 |
3.12.5 |
Kraji in položaji, kjer se dnevne delovne izmene začnejo in končajo in/ali kjer čas neprekinjene vožnje doseže 3 ure | 34 |
3.12.6 |
Podatki števca prevožene poti | 35 |
3.12.7 |
Podrobni podatki o hitrosti | 35 |
3.12.8 |
Podatki o dogodkih | 35 |
3.12.9 |
Podatki o napakah | 37 |
3.12.10 |
Kalibracijski podatki | 38 |
3.12.11 |
Podatki o nastavljanju časa | 39 |
3.12.12 |
Podatki o nadzornih dejavnostih | 39 |
3.12.13 |
Podatki o blokadah s strani podjetja | 39 |
3.12.14 |
Podatki o prenosih podatkov | 39 |
3.12.15 |
Podatki o posebnih stanjih | 40 |
3.12.16 |
Podatki o tahografskih karticah | 40 |
3.13 |
Branje s tahografskih kartic | 40 |
3.14 |
Zapisovanje in shranjevanje podatkov na tahografske kartice | 40 |
3.14.1 |
Zapisovanje in shranjevanje na tahografske kartice prve generacije | 40 |
3.14.2 |
Zapisovanje in shranjevanje na tahografske kartice druge generacije | 41 |
3.15 |
Prikazovanje | 41 |
3.15.1 |
Privzeti prikaz | 42 |
3.15.2 |
Opozorilni prikaz | 43 |
3.15.3 |
Dostop do menijev | 43 |
3.15.4 |
Drugi prikazi | 43 |
3.16 |
Tiskanje | 43 |
3.17 |
Opozorila | 44 |
3.18 |
Prenos podatkov na zunanje medije | 45 |
3.19 |
Komunikacija na daljavo za namen usmerjenega cestnega nadzora | 45 |
3.20 |
Iznos podatkov na dodatne zunanje naprave | 46 |
3.21 |
Kalibracija | 47 |
3.22 |
Cestno preverjanje kalibracije | 47 |
3.23 |
Nastavljanje časa | 48 |
3.24 |
Delovne karakteristike | 48 |
3.25 |
Materiali | 48 |
3.26 |
Oznake | 49 |
4 |
ZAHTEVE GLEDE KONSTRUKCIJE IN FUNKCIONALNE ZAHTEVE ZA TAHOGRAFSKE KARTICE | 49 |
4.1 |
Vidni podatki | 49 |
4.2 |
Varnost | 52 |
4.3 |
Standardi | 53 |
4.4 |
Okoljske in električne specifikacije | 53 |
4.5 |
Hranjenje podatkov | 53 |
4.5.1 |
Elementarne datoteke za identifikacijo in upravljanje kartic | 54 |
4.5.2 |
Identifikacija kartice z integriranim vezjem | 54 |
4.5.2.1 |
Identifikacija čipa | 54 |
4.5.2.2 |
DIR (samo v tahografskih karticah druge generacije) | 54 |
4.5.2.3 |
Informacija ATR (pogojno, samo v tahografskih karticah druge generacije) | 54 |
4.5.2.4 |
Podaljšana informacija (pogojno, samo v tahografskih karticah druge generacije) | 55 |
4.5.3 |
Vozniška kartica | 55 |
4.5.3.1 |
Tahografska aplikacija (dostopna enotam v vozilu prve in druge generacije) | 55 |
4.5.3.1.1 |
Identifikacija aplikacije | 55 |
4.5.3.1.2 |
Ključi in certifikati | 55 |
4.5.3.1.3 |
Identifikacija kartice | 55 |
4.5.3.1.4 |
Identifikacija imetnika kartice | 55 |
4.5.3.1.5 |
Prenos podatkov s kartice | 55 |
4.5.3.1.6 |
Podatki o vozniškem dovoljenju | 55 |
4.5.3.1.7 |
Podatki o dogodkih | 56 |
4.5.3.1.8 |
Podatki o napakah | 56 |
4.5.3.1.9 |
Podatki o voznikovih dejavnostih | 57 |
4.5.3.1.10 |
Podatki o uporabljenih vozilih | 57 |
4.5.3.1.11 |
Kraji, v katerih se dnevne delovne izmene začnejo in/ali končajo | 58 |
4.5.3.1.12 |
Podatki o seji s kartico | 58 |
4.5.3.1.13 |
Podatki o nadzornih dejavnostih | 58 |
4.5.3.1.14 |
Podatki o posebnih stanjih | 58 |
4.5.3.2 |
Tahografske aplikacije druge generacije (niso dostopne enotam v vozilu prve generacije) | 59 |
4.5.3.2.1 |
Identifikacija aplikacije | 59 |
4.5.3.2.2 |
Ključi in certifikati | 59 |
4.5.3.2.3 |
Identifikacija kartice | 59 |
4.5.3.2.4 |
Identifikacija imetnika kartice | 59 |
4.5.3.2.5 |
Prenos podatkov s kartice | 59 |
4.5.3.2.6 |
Podatki o vozniškem dovoljenju | 59 |
4.5.3.2.7 |
Podatki o dogodkih | 59 |
4.5.3.2.8 |
Podatki o napakah | 60 |
4.5.3.2.9 |
Podatki o voznikovih dejavnostih | 61 |
4.5.3.2.10 |
Podatki o uporabljenih vozilih | 61 |
4.5.3.2.11 |
Kraji in položaji, v katerih se dnevne delovne izmene začnejo in/ali končajo | 62 |
4.5.3.2.12 |
Podatki o seji s kartico | 62 |
4.5.3.2.13 |
Podatki o nadzornih dejavnostih | 62 |
4.5.3.2.14 |
Podatki o posebnih stanjih | 63 |
4.5.3.2.15 |
Podatki o uporabljenih enotah v vozilu | 63 |
4.5.3.2.16 |
Kraji, kjer čas neprekinjene vožnje doseže tri ure | 63 |
4.5.4 |
Kartica servisne delavnice | 63 |
4.5.4.1 |
Tahografska aplikacija (dostopna enotam v vozilu prve in druge generacije) | 63 |
4.5.4.1.1 |
Identifikacija aplikacije | 63 |
4.5.4.1.2 |
Ključi in certifikati | 63 |
4.5.4.1.3 |
Identifikacija kartice | 64 |
4.5.4.1.4 |
Identifikacija imetnika kartice | 64 |
4.5.4.1.5 |
Prenos podatkov s kartice | 64 |
4.5.4.1.6 |
Podatki o kalibraciji in nastavljanju časa | 64 |
4.5.4.1.7 |
Podatki o dogodkih in napakah | 65 |
4.5.4.1.8 |
Podatki o voznikovih dejavnostih | 65 |
4.5.4.1.9 |
Podatki o uporabljenih vozilih | 65 |
4.5.4.1.10 |
Podatki o začetku in/ali koncu dnevnih delovnih izmen | 65 |
4.5.4.1.11 |
Podatki o seji s kartico | 65 |
4.5.4.1.12 |
Podatki o nadzornih dejavnostih | 65 |
4.5.4.1.13 |
Podatki o posebnih stanjih | 65 |
4.5.4.2 |
Tahografske aplikacije druge generacije (niso dostopne enotam v vozilu prve generacije) | 65 |
4.5.4.2.1 |
Identifikacija aplikacije | 65 |
4.5.4.2.2 |
Ključi in certifikati | 66 |
4.5.4.2.3 |
Identifikacija kartice | 66 |
4.5.4.2.4 |
Identifikacija imetnika kartice | 66 |
4.5.4.2.5 |
Prenos podatkov s kartice | 66 |
4.5.4.2.6 |
Podatki o kalibraciji in nastavljanju časa | 66 |
4.5.4.2.7 |
Podatki o dogodkih in napakah | 67 |
4.5.4.2.8 |
Podatki o voznikovih dejavnostih | 67 |
4.5.4.2.9 |
Podatki o uporabljenih vozilih | 67 |
4.5.4.2.10 |
Podatki o začetku in/ali koncu dnevnih delovnih izmen | 67 |
4.5.4.2.11 |
Podatki o seji s kartico | 67 |
4.5.4.2.12 |
Podatki o nadzornih dejavnostih | 67 |
4.5.4.2.13 |
Podatki o uporabljenih enotah v vozilu | 67 |
4.5.4.2.14 |
Kraji, kjer čas neprekinjene vožnje doseže tri ure | 68 |
4.5.4.2.15 |
Podatki o posebnih stanjih | 68 |
4.5.5 |
Nadzorna kartica | 68 |
4.5.5.1 |
Tahografska aplikacija (dostopna enotam v vozilu prve in druge generacije) | 68 |
4.5.5.1.1 |
Identifikacija aplikacije | 68 |
4.5.5.1.2 |
Ključi in certifikati | 68 |
4.5.5.1.3 |
Identifikacija kartice | 68 |
4.5.5.1.4 |
Identifikacija imetnika kartice | 68 |
4.5.5.1.5 |
Podatki o nadzornih dejavnostih | 69 |
4.5.5.2 |
Tahografske aplikacije druge generacije (G2) (niso dostopne enotam v vozilu prve generacije) | 69 |
4.5.5.2.1 |
Identifikacija aplikacije | 69 |
4.5.5.2.2 |
Ključi in certifikati | 69 |
4.5.5.2.3 |
Identifikacija kartice | 69 |
4.5.5.2.4 |
Identifikacija imetnika kartice | 69 |
4.5.5.2.5 |
Podatki o nadzornih dejavnostih | 70 |
4.5.6 |
Kartica podjetja | 70 |
4.5.6.1 |
Tahografska aplikacija (dostopna enotam v vozilu prve in druge generacije) | 70 |
4.5.6.1.1 |
Identifikacija aplikacije | 70 |
4.5.6.1.2 |
Ključi in certifikati | 70 |
4.5.6.1.3 |
Identifikacija kartice | 70 |
4.5.6.1.4 |
Identifikacija imetnika kartice | 70 |
4.5.6.1.5 |
Podatki o dejavnostih podjetja | 70 |
4.5.6.2 |
Tahografske aplikacije druge generacije (G2) (niso dostopne enotam v vozilu prve generacije) | 71 |
4.5.6.2.1 |
Identifikacija aplikacije | 71 |
4.5.6.2.2 |
Ključi in certifikati | 71 |
4.5.6.2.3 |
Identifikacija kartice | 71 |
4.5.6.2.4 |
Identifikacija imetnika kartice | 71 |
4.5.6.2.5 |
Podatki o dejavnostih podjetja | 71 |
5 |
NAMESTITEV ZAPISOVALNE NAPRAVE | 72 |
5.1 |
Namestitev | 72 |
5.2 |
Namestitvena ploščica | 73 |
5.3 |
Zapečatenje | 74 |
6 |
PREVERJANJA, KONTROLNI PREGLEDI IN POPRAVILA | 74 |
6.1 |
Pooblastitev izvajalcev namestitve, servisnih delavnic in proizvajalcev vozil | 74 |
6.2 |
Preverjanje novih ali popravljenih instrumentov | 75 |
6.3 |
Pregled namestitve | 75 |
6.4 |
Redni kontrolni pregledi | 75 |
6.5 |
Ugotavljanje napak | 76 |
6.6 |
Popravila | 76 |
7 |
IZDAJANJE KARTIC | 76 |
8 |
HOMOLOGACIJA ZAPISOVALNE NAPRAVE IN TAHOGRAFSKIH KARTIC | 77 |
8.1 |
Splošne točke | 77 |
8.2 |
Potrdilo o varnosti | 78 |
8.3 |
Potrdilo o funkcionalnosti | 78 |
8.4 |
Potrdilo o interoperabilnosti | 78 |
8.5 |
Certifikat o homologaciji | 79 |
8.6 |
Izredni postopek: prva potrdila o interoperabilnosti za zapisovalne naprave in tahografske kartice druge generacije | 80 |
UVOD
Sistem digitalnih tahografov prve generacije je bil uveden 1. maja 2006. V notranjem prometu se lahko uporablja do konca svoje uporabne dobe. V mednarodnem prometu pa morajo biti 15 let po začetku veljavnosti te uredbe Komisije vsa vozila opremljena s skladnim pametnim tahografom druge generacije, kot jih uvaja ta uredba.
V tej Prilogi so navedene zahteve v zvezi zapisovalnimi napravami druge generacije in tahografskimi karticami. Zapisovalne naprave druge generacije se bodo v vozila nameščale že od datuma njihove uvedbe, istočasno pa se bodo začele izdajati tudi tahografske kartice druge generacije.
Da bi se omogočila nemotena uvedba sistema tahografov druge generacije:
— |
so tahografske kartice druge generacije zasnovane tako, da se lahko uporabljajo tudi v enotah v vozilu prve generacije; |
— |
se na datum uvedbe ne bo zahtevala nadomestitev tahografskih kartic prve generacije. |
Tako bodo vozniki lahko obdržali svoje edinstvene vozniške kartice in jih uporabljali v obeh sistemih.
Vendar bo zapisovalne naprave druge generacije mogoče kalibrirati samo s karticami servisne delavnice druge generacije.
V tej prilogi so navedene vse zahteve v zvezi z interoperabilnostjo med sistemoma tahografov prve in druge generacije.
V Dodatku 15 so navedene vse dodatne podrobnosti o tem, kako se bo upravljal soobstoj obeh sistemov.
Seznam dodatkov:
Dodatek 1: |
SLOVAR PODATKOV |
Dodatek 2: |
SPECIFIKACIJA TAHOGRAFSKIH KARTIC |
Dodatek 3: |
PIKTOGRAMI |
Dodatek 4: |
IZPISI |
Dodatek 5: |
PRIKAZOVALNIK |
Dodatek 6: |
ČELNI PRIKLJUČEK ZA KALIBRACIJO IN PRENOS PODATKOV |
Dodatek 7: |
PROTOKOLI ZA PRENOS PODATKOV |
Dodatek 8: |
KALIBRACIJSKI PROTOKOL |
Dodatek 9: |
HOMOLOGACIJA IN SEZNAM MINIMALNIH ZAHTEVANIH PRESKUSOV |
Dodatek 10: |
VARNOSTNE ZAHTEVE |
Dodatek 11: |
SKUPNI VARNOSTNI MEHANIZMI |
Dodatek 12: |
DOLOČANJE POLOŽAJA NA PODLAGI GLOBALNEGA SATELITSKEGA NAVIGACIJSKEGA SISTEMA (GNSS) |
Dodatek 13: |
VMESNIK Z ITS |
Dodatek 14: |
FUNKCIJA KOMUNIKACIJE NA DALJAVO |
Dodatek 15: |
MIGRACIJA: UPRAVLJANJE SOOBSTOJA NAPRAV RAZLIČNIH GENERACIJ |
Dodatek 16: |
PRETVORNIK ZA VOZILA KATEGORIJ M1 IN N1 |
1 OPREDELITVE POJMOV
V tej prilogi:
a) |
„aktivacija“ pomeni: fazo, v kateri se vzpostavi vsestransko delovanje tahografa in se prek kartice servisne delavnice začnejo uporabljati vse funkcije, vključno z varnostnimi; |
b) |
„avtentikacija“ pomeni: funkcijo, namenjeno ugotavljanju in preverjanju priglašene identitete; |
c) |
„avtentičnost“ pomeni: lastnost, da informacija prihaja od vira, katerega identiteto je mogoče preveriti; |
d) |
„vgrajeni preskus“ (BIT) pomeni: preskuse, ki se izvedejo na zahtevo, sproži pa jih operater ali zunanja oprema; |
e) |
„koledarski dan“ pomeni: dan v razponu od 00.00 do 24.00. Vsi koledarski dnevi so vezani na čas UTC (usklajeni svetovni čas); |
f) |
„kalibracija“ pametnega tahografa pomeni: posodobitev ali potrditev parametrov vozila, ki se hranijo v pomnilniku podatkov. Parametri vozila vključujejo identifikacijo vozila (VIN, VRN in državo članico, v kateri je vozilo registrirano) in značilnosti vozila (w, k, l, velikosti pnevmatik, nastavitve naprave za omejevanje hitrosti (če obstaja), trenutni čas UTC, trenutno vrednost števca prevožene poti); med kalibracijo zapisovalne naprave se v pomnilnik podatkov shranijo tudi vrste in identifikatorji vseh nameščenih relevantnih pečatov; kakršnakoli posodobitev ali potrditev samo časa UTC se šteje kot nastavljanje časa in ne kot kalibracija, če ni v nasprotju z zahtevo 409; za kalibracijo zapisovalne naprave je potrebna kartica servisne delavnice; |
g) |
„številka kartice“ pomeni: niz 16 alfanumeričnih znakov, ki nedvoumno identificira tahografsko kartico v državi članici. Številka kartice vključuje indeks zaporedja kartice (če obstaja), indeks nadomestitve kartice in indeks podaljšanja kartice; kartica je zato nedvoumno identificirana s kodo države izdajateljice in številko kartice; |
h) |
„indeks zaporedja kartice“ pomeni: štirinajsti alfanumerični znak v številki kartice, ki služi za razlikovanje med karticami, izdanimi podjetju, servisni delavnici ali nadzornemu organu, ki je upravičen do prejema več tahografskih kartic. Podjetje, servisna delavnica ali nadzorni organ je nedvoumno identificiran s prvimi trinajstimi znaki številke kartice; |
i) |
„indeks podaljšanja kartice“ pomeni: šestnajsti alfanumerični znak v številki kartice, ki se poveča za eno ob vsaki obnovitvi tahografske kartice; |
j) |
„indeks nadomestitve kartice“ pomeni: petnajsti alfanumerični znak v številki kartice, ki se poveča za eno ob vsaki nadomestitvi tahografske kartice; |
k) |
„značilni koeficient vozila“ pomeni: število, ki označuje vrednost izhodnega signala, ki ga odda tisti del vozila, ki vozilo povezuje z zapisovalno napravo (izhodna gred menjalnika ali kolesna os vozila), ko vozilo prevozi razdaljo enega kilometra, ki se meri pod standardnimi preskusnimi pogoji, kot so opredeljeni v zahtevi 414 spodaj. Značilni koeficient je izražen v impulzih na kilometer (w = … imp/km); |
l) |
„kartica podjetja“ pomeni: tahografsko kartico, ki jo organi države članice izdajo prevoznemu podjetju, ki mora upravljati z vozili, opremljenimi s tahografom; ta kartica identificira prevozno podjetje in omogoča prikazovanje, prenos in izpis podatkov, shranjenih v tahografu, ki jih je zaklenilo to prevozno podjetje; |
m) |
„konstanta zapisovalne naprave“ pomeni: število, ki označuje vrednost vhodnega signala, potrebnega za prikaz in zapis prevožene poti enega kilometra; ta konstanta je izražena v impulzih na kilometer (k = … imp/km); |
n) |
„čas neprekinjene vožnje“ izračuna zapisovalna naprava, kot sledi (1): čas neprekinjene vožnje se izračuna kot dosedanji skupni čas vožnje določenega voznika od konca njegovega zadnjega obdobja RAZPOLOŽLJIVOSTI, obdobja ODMORA/POČITKA ali NEZNANEGA (2) obdobja, dolgega 45 minut ali več (to obdobje je bilo lahko razdeljeno v več obdobij v skladu z Uredbo (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3)). V izračunu se po potrebi upoštevajo pretekle dejavnosti, shranjene na vozniški kartici. Če voznik ni vstavil svoje kartice, izračun temelji na zapisih v pomnilniku podatkov za sedanje obdobje, ko v ustrezni reži ni bila vstavljena nobena kartica; |
o) |
„nadzorna kartica“ pomeni: tahografsko kartico, ki jo organi države članice izdajo pristojnemu nacionalnemu nadzornemu organu; ta kartica identificira nadzorni organ in neobvezno tudi inšpektorja ter omogoča dostop do branja, izpisa in/ali prenosa podatkov, ki so shranjeni v pomnilniku podatkov ali na vozniških karticah in neobvezno na karticah servisnih delavnic. Omogoča tudi dostop do funkcije cestnega preverjanja kalibracije in do podatkov, shranjenih v bralniku komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo; |
p) |
„skupni čas odmorov“ izračuna zapisovalna naprava, kot sledi (1): skupni čas odmorov od vožnje določenega voznika se izračuna kot dosedanji skupni čas obdobij RAZPOLOŽLJIVOSTI ali ODMORA/POČITKA ali NEZNANIH (2) obdobij, dolgih 15 minut ali več, od konca njegovega zadnjega obdobja RAZPOLOŽLJIVOSTI, obdobja ODMORA/POČITKA ali NEZNANEGA (2) obdobja, dolgega 45 minut ali več (to obdobje je bilo lahko razdeljeno v več obdobij v skladu z Uredbo (ES) št. 561/2006). V izračunu se po potrebi upoštevajo pretekle dejavnosti, shranjene na vozniški kartici. Ne upoštevajo se morebitna neznana obdobja negativnega trajanja (čas začetka neznanega obdobja > čas konca neznanega obdobja) zaradi časovnega prekrivanja med dvema različnima zapisovalnima napravama. Če voznik ni vstavil svoje kartice, izračun temelji na zapisih v pomnilniku podatkov za sedanje obdobje, ko v ustrezni reži ni bila vstavljena nobena kartica; |
q) |
„pomnilnik podatkov“ pomeni: elektronsko napravo za hranjenje podatkov, vgrajeno v zapisovalno napravo; |
r) |
„digitalni podpis“ pomeni: podatke, dodane bloku podatkov, ali kriptografsko transformacijo tega bloka podatkov, ki prejemniku omogočajo dokazati avtentičnost in celovitost bloka podatkov; |
s) |
„prenos podatkov“ pomeni: kopiranje, skupaj z digitalnim podpisom, dela ali celotnega niza datotek, shranjenih na pomnilniku podatkov enote v vozilu ali v spominu tahografske kartice, pod pogojem, da ta postopek ne spremeni ali zbriše shranjenih podatkov. Proizvajalci pametnih tahografskih enot v vozilu in proizvajalci naprav, zasnovanih in namenjenih za prenos podatkovnih datotek, sprejmejo vse primerne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da prevozna podjetja ali vozniki take podatke lahko prenesejo s kar najmanjšo izgubo časa. Prenos datoteke s podrobnimi podatki o hitrosti morda ni potreben za zagotavljanje skladnosti z Uredbo (ES) št. 561/2006, lahko pa se uporabi za druge namene, na primer za preiskavo ob nesrečah; |
t) |
„vozniška kartica“ pomeni: tahografsko kartico, ki jo organi države članice izdajo določenemu vozniku; ta kartica identificira voznika in omogoča shranjevanje podatkov o voznikovih dejavnostih; |
u) |
„dejanski obseg koles“ pomeni: povprečje razdalj, ki jih prevozi vsako posamezno pogonsko kolo vozila (kolo, ki premika vozilo) med enim polnim obratom. Meritev teh razdalj se opravi pod standardnimi preskusnimi pogoji, kot so opredeljeni v zahtevi 414, rezultati pa so izraženi kot „l = … mm“. Proizvajalec vozila lahko nadomesti merjenje teh razdalj s teoretičnim izračunom, v katerem upošteva porazdelitev mase med osmi pri praznem vozilu v normalnem delovanju (4). Metoda takšnega teoretičnega izračuna mora biti potrjena s strani pristojnega organa države članice še pred aktivacijo tahografa. |
v) |
„dogodek“ pomeni: nenormalno delovanje, ki ga zazna pametni tahograf, do katerega lahko pride zaradi poskusa goljufije; |
w) |
„zunanja GNSS oprema“ pomeni: opremo, ki vsebuje GNSS sprejemnik, kadar enota v vozilu ni ena sama enota, ter druge sestavne dele, ki so potrebni za zaščito sporočanja podatkov o položaju drugim delom enote v vozilu; |
x) |
„napaka“ pomeni: nenormalno delovanje, ki ga zazna pametni tahograf, do katerega lahko pride zaradi nepravilnega delovanja ali okvare opreme; |
y) |
„GNSS sprejemnik“ pomeni: elektronsko napravo, ki sprejema in digitalno obdeluje signale enega ali več globalnih satelitskih navigacijskih sistemov (GNSS) in tako zagotovi informacije o položaju, hitrosti in času; |
z) |
„namestitev“ pomeni: vgradnjo tahografa v vozilo; |
aa) |
„interoperabilnost“ pomeni: zmožnost sistemov ter osnovnih poslovnih procesov za izmenjavo podatkov ter informacij; |
bb) |
„vmesnik“ pomeni: napravo med sistemi, ki omogoča njihovo medsebojno povezovanje in komuniciranje; |
cc) |
„položaj“ pomeni: zemljepisne koordinate vozila v danem trenutku; |
dd) |
„tipalo gibanja“ pomeni: del tahografa, ki daje signal, ustrezen hitrosti in/ali prevoženi poti vozila; |
ee) |
„neveljavna kartica“ pomeni: kartico, ki je zaznana kot kartica z napako ali pri kateri začetna avtentikacija ni bila uspešna ali kateri se veljavnost še ni začela oziroma je že potekla; |
ff) |
„odprti standard“ pomeni: standard iz dokumenta o specifikaciji standardov, ki je na voljo brezplačno ali po nominalni ceni in vsakomur dovoljuje kopiranje, širjenje ali brezplačno uporabo ali uporabo proti nominalnemu plačilu; |
gg) |
„zunaj področja uporabe“ pomeni: stanje, v katerem po določbah Uredbe Sveta (ES) št. 561/2006 uporaba zapisovalne naprave ni potrebna; |
hh) |
„prekoračitev hitrosti“ pomeni: prekoračitev odobrene najvišje hitrosti vozila, opredeljeno kot poljubno več kakor 60 sekund dolgo obdobje, v katerem izmerjena hitrost vozila presega omejitev, nastavljeno na napravi za omejevanje hitrosti vozila, ki jo določa Direktiva Sveta 92/6/EGS (5), kot je bila nazadnje spremenjena; |
ii) |
„redni kontrolni pregledi“ pomenijo: skupek del, opravljenih z namenom preverjanja, ali tahograf deluje pravilno, ali njegove nastavitve ustrezajo parametrom vozila in ali so na tahograf morda pritrjene naprave za prirejanje; |
jj) |
„tiskalnik“ pomeni: del zapisovalne naprave, ki omogoča izpisovanje shranjenih podatkov; |
kk) |
„komunikacija za zgodnje odkrivanje na daljavo“ pomeni: komunikacijo med opremo za zgodnje odkrivanje na daljavo in bralnikom komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo med usmerjenim cestnim nadzorom z namenom odkrivanja morebitnega prirejanja ali zlorabe zapisovalnih naprav na daljavo; |
ll) |
„oprema za komunikacijo na daljavo“ pomeni: opremo enote v vozilu, ki se uporablja za izvedbo usmerjenega cestnega nadzora; |
mm) |
„bralnik komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo“ pomeni: sistem, ki ga uporabljajo inšpektorji za usmerjeni cestni nadzor; |
nn) |
„podaljšanje“ pomeni: izdajo nove tahografske kartice, ko obstoječi tahografski kartici poteče veljavnost ali je zaradi nepravilnega delovanja vrnjena pristojnemu izdajatelju. Pri podaljšanju kartice je z gotovostjo znano, da ne obstajata hkrati dve veljavni kartici; |
oo) |
„popravilo“ pomeni: kakršno koli popravilo tipala gibanja ali enote v vozilu ali kabla, pri katerem je potreben odklop napajanja, njegov odklop od drugih delov tahografa ali odpiranje tipala gibanja ali enote v vozilu; |
pp) |
„nadomestitev kartice“ pomeni: izdajo tahografske kartice za nadomestitev obstoječe kartice, ki je bila prijavljena kot izgubljena, ukradena ali nepravilno delujoča in ni bila vrnjena pristojnemu izdajatelju. Z nadomestitvijo kartice je vedno povezano tveganje hkratnega obstoja dveh veljavnih kartic; |
qq) |
„varnostno certificiranje“ pomeni: proces certificiranja, ki ga opravi certifikacijski organ na podlagi skupnih meril, za zagotovitev, da obravnavana zapisovalna naprava (ali njen del) ali tahografska kartica izpolnjuje varnostne zahteve, opredeljene v ustreznih profilih zaščite; |
rr) |
„samopreskus“ pomeni: preskus, ki ga zapisovalna naprava ciklično in samodejno izvaja za odkrivanje napak; |
ss) |
„merjenje časa“ pomeni: stalni digitalni zapis usklajenega univerzalnega datuma in časa (UTC); |
tt) |
„nastavljanje časa“ pomeni: samodejno nastavljanje tekočega časa v rednih presledkih in v okviru maksimalnega odstopanja ene minute ali nastavljanje med kalibracijo; |
uu) |
„velikost pnevmatike“ pomeni: oznako mer pnevmatik (zunanjih pogonskih koles) v skladu z Direktivo 92/23/EGS (6), kot je bila nazadnje spremenjena; |
vv) |
„identifikacija vozila“ pomeni: številke, ki identificirajo vozilo: registrsko številko vozila (VRN) z oznako države, v kateri je vozilo registrirano, in identifikacijsko številko vozila (VIN) (7); |
ww) |
v izračunih, ki jih opravlja zapisovalna naprava, „teden“ pomeni: obdobje od 00:00 UTC v ponedeljek do 24:00 UTC v nedeljo; |
xx) |
„kartica servisne delavnice“ pomeni: tahografsko kartico, ki jo organi države članice izdajo imenovanemu osebju proizvajalca tahografa, izvajalcu namestitve, proizvajalcu vozil ali servisni delavnici, odobrenim v navedeni državi članici; ta kartica identificira imetnika kartice in omogoča testiranje, kalibracijo in aktivacijo tahografov in/ali prenos podatkov iz njih; |
yy) |
„pretvornik“ pomeni: napravo, ki neprestano daje signal, ki ustreza hitrosti vozila in/ali prevoženi poti, ter ni naprava, ki se uporablja za neodvisno zaznavanje gibanja, in:
uporaba takega pretvornika v navedenih tipih vozil omogoča namestitev in pravilno uporabo enote v vozilu, ki je skladna z zahtevami iz te priloge; za navedena vozila pametni tahograf vključuje kable, pretvornik in enoto v vozilu; |
zz) |
„celovitost podatkov“ pomeni: točnost in doslednost shranjenih podatkov, o kateri je mogoče sklepati ob odsotnosti kakršnih koli odklonov v podatkih med dvema posodobitvama podatkovnega zapisa. Celovitost podatkov pomeni, da so podatki natančna kopija izvirne različice, tj. da v postopku zapisovanja na tahografsko kartico in prebiranja s te kartice ali druge za to namenjene opreme ali med prenosom preko katerega koli komunikacijskega kanala niso bili poškodovani; |
aaa) |
„zasebnost podatkov“ pomeni: splošne tehnične ukrepe, sprejete za zagotavljanje ustreznega izvajanja načel iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter načel iz Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10); |
bbb) |
„sistem pametnih tahografov“ pomeni: zapisovalno napravo, tahografske kartice ter vso opremo, ki je z njimi v neposredni ali posredni interakciji med njihovo konstrukcijo, namestitvijo, uporabo, testiranjem in nadzorom, kot so kartice, bralnik komunikacij na daljavo in vsa druga oprema za prenos in analizo podatkov, kalibracijo, ustvarjanje, upravljanje in uvedbo varnostnih elementov itd.; |
ccc) |
„datum uvedbe“: 36 mesecev po začetku veljavnosti podrobnih določb iz člena 11 Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Vozila, prvič registrirana po tem datumu:
|
ddd) |
„profil zaščite“ pomeni: dokument, ki se uporablja kot del postopka certificiranja na podlagi skupnih meril in omogoča uvedbo neodvisnih specifikacij varnostnih zahtev na področju zagotavljanja informacijske varnosti; |
eee) |
„točnost GNSS“: z vidika zapisovanja položaja, pridobljenega prek globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS), s tahografi pomeni vrednost napake pri določanju horizontalnega položaja (HDOP), izračunano kot minimalno vrednost HDOP, pridobljeno od razpoložljivih sistemov GNSS. |
2 SPLOŠNE ZNAČILNOSTI IN FUNKCIJE ZAPISOVALNE NAPRAVE
2.1 Splošne značilnosti
Naloge zapisovalne naprave so zapisovanje, hranjenje, prikaz, tiskanje in iznos podatkov, povezanih z voznikovimi dejavnostmi.
Vsako vozilo, opremljeno z zapisovalno napravo v skladu z določbami iz te priloge, mora biti opremljeno s prikazovalnikom hitrosti in števcem prevožene poti. Ti funkciji sta lahko vključeni v sami zapisovalni napravi.
(1) |
Zapisovalna naprava obsega kable, tipalo gibanja in enoto v vozilu. |
(2) |
Vmesnik med tipali gibanja in enoto v vozilu je skladen z zahtevami iz Dodatka 11. |
(3) |
Enota v vozilu je povezana z globalnim(-i) satelitskim(-i) navigacijskim(-i) sistemom(-i), kot je določeno v Dodatku 12. |
(4) |
Enota v vozilu komunicira z bralniki komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo, kot je določeno v Dodatku 14. |
(5) |
Enota v vozilu lahko vključuje vmesnik z ITS, kot je določeno v Dodatku 13. Zapisovalna naprava je lahko povezana z drugimi napravami prek dodatnih vmesnikov in/ali prek neobveznega vmesnika z ITS. |
(6) |
Nobena odobrena ali neodobrena vključitev v zapisovalno napravo ali priključitev nanjo kakršne koli funkcije ali ene ali več naprav ne sme posegati ali odpreti možnosti za poseganje v pravilno in varno delovanje zapisovalne naprave ali kršiti določb te uredbe. Uporabniki se zapisovalni napravi identificirajo s tahografskimi karticami. |
(7) |
Zapisovalna naprava uporabniku omogoča selektiven dostop do podatkov in funkcij glede na vrsto in/ali identiteto uporabnika. |
Zapisovalna naprava zapisuje in shranjuje podatke v svoj pomnilnik podatkov, v opremo za komunikacijo na daljavo in na tahografske kartice.
To poteka v skladu z Direktivo 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (12), Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (13) ter členom 7 Uredbe (EU) št. 165/2014.
2.2 Funkcije
(8) |
Zapisovalna naprava zagotavlja naslednje funkcije:
|
2.3 Načini delovanja
(9) |
Zapisovalna naprava omogoča štiri načine delovanja:
|
(10) |
Zapisovalna naprava se preklopi v naslednji način delovanja glede na veljavne tahografske kartice, vstavljene v vmesniške naprave za kartice. Za določitev načina delovanja ni pomembno, v katero generacijo spada uporabljena tahografska kartica, pomembno je le, da je veljavna. Prva generacija kartic servisne delavnice se vedno šteje za neveljavno, če je vstavljena v drugo generacijo enote v vozilu.
|
(11) |
Zapisovalna naprava vstavljene neveljavne kartice ignorira, pri čemer omogoča le prikaz, tiskanje ali prenos podatkov s kartice, ki ji je potekla veljavnost. |
(12) |
Vse funkcije, naštete v poglavju 2.2, delujejo v katerem koli načinu delovanja, pri čemer veljajo naslednje izjeme:
|
(13) |
Zapisovalna naprava lahko iznaša katere koli podatke na prikazovalnik, tiskalnik ali vmesnike z zunanjimi napravami, pri čemer veljajo naslednje izjeme:
|
2.4 Varnost
Cilji varnosti sistema so zaščita pomnilnika podatkov s tem, da preprečuje nepooblaščene dostope do podatkov in nepooblaščeno manipuliranje z njimi ter da zaznava poskuse takih posegov, zaščita celovitosti in pristnosti podatkov, izmenjanih med tipalom gibanja in enoto v vozilu, zaščita celovitosti in pristnosti podatkov, izmenjanih med zapisovalno napravo in tahografskimi karticami, zaščita celovitosti in pristnosti podatkov, izmenjanih med zapisovalno napravo in zunanjo GNSS opremo, zaščita zaupnosti, celovitosti in pristnosti podatkov, izmenjanih za namen nadzora prek komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo, ter preverjanje celovitosti in pristnosti prenesenih podatkov.
(14) |
Za zagotovitev varnosti sistema naslednji sestavni deli izpolnjujejo varnostne zahteve, določene v zadevnih profilih zaščite, kot je določeno v Dodatku 10:
|
3 ZAHTEVE GLEDE KONSTRUKCIJE IN FUNKCIONALNE ZAHTEVE ZA ZAPISOVALNE NAPRAVE
3.1 Spremljanje vstavljanja in izvlačenja kartic
(15) |
Zapisovalna naprava spremlja stanje vmesniških naprav za kartice, da zazna vstavitve in izvleke kartic. |
(16) |
Po vstavitvi kartice zapisovalna naprava ugotovi, ali je vstavljena kartica veljavna tahografska kartica, in, če je, identificira vrsto in generacijo kartice. Če je v zapisovalno napravo že bila vstavljena kartica z enako številko kartice ali višjim indeksom podaljšanja kartice, se kartica obravnava kot neveljavna. Če je v zapisovalno napravo že bila vstavljena kartica z enako številko kartice in indeksom podaljšanja, vendar z višjim indeksom nadomestitve kartice, se kartica obravnava kot neveljavna. |
(17) |
Tahografske kartice prve generacije zapisovalna naprava obravnava kot neveljavne, potem ko servisna delavnica odpravi možnost uporabe tahografskih kartic prve generacije v skladu z Dodatkom 15 (zahteva MIG003). |
(18) |
Kartice servisne delavnice prve generacije, ki se vstavijo v zapisovalno napravo druge generacije, se obravnavajo kot neveljavne. |
(19) |
Zapisovalna naprava je zasnovana tako, da se po pravilni vstavitvi tahografske kartice v vmesniško napravo za kartice ta zaskoči v vstavljenem položaju. |
(20) |
Sprostitev tahografskih kartic je mogoča le, ko je vozilo ustavljeno in so potrebni podatki že shranjeni na kartici. Za sprostitev kartice je potreben aktiven poseg uporabnika. |
3.2 Merjenje hitrosti, položaja in prevožene poti
(21) |
Tipalo gibanja (ki je lahko vgrajeno v pretvornik) je najpomembnejši vir za meritve hitrosti in prevožene poti. |
(22) |
Ta funkcija na podlagi impulzov, ki jih generira tipalo gibanja, neprekinjeno meri in po potrebi posreduje vrednosti števca prevožene poti, ki ustrezajo celotni prevoženi poti vozila. |
(23) |
Ta funkcija na podlagi impulzov, ki jih generira tipalo gibanja, neprekinjeno meri in po potrebi posreduje hitrost vozila. |
(24) |
Funkcija merjenja hitrosti posreduje tudi informacijo, ali se vozilo premika ali pa je ustavljeno. Da se vozilo premika, velja, kakor hitro funkcija od tipala gibanja prejme več kakor 1 imp/s najmanj pet sekund zaporedoma; v nasprotnem primeru velja, da je vozilo ustavljeno. |
(25) |
Napravi za prikaz hitrosti (merilnik hitrosti) in celotne prevožene poti (števec prevožene poti), nameščeni v katero koli vozilo, opremljeno zapisovalno napravo, skladno z določbami iz te uredbe, izpolnjujeta zahteve glede največjih dovoljenih odstopanj (glej poglavji 3.2.1 in 3.2.2), določenih v tej prilogi. |
(26) |
Za odkrivanje prirejanja podatkov v zvezi z gibanjem so informacije, ki jih posreduje tipalo gibanja, potrjene tudi na podlagi informacij v zvezi z gibanjem vozila, pridobljenih preko GNSS sprejemnika, in po potrebi na podlagi informacij iz drugih virov, neodvisnih od tipala gibanja. |
(27) |
Ta funkcija meri položaj vozila, s čimer omogoči samodejno zapisovanje:
|
3.2.1 Merjenje prevožene poti
(28) |
Prevožena pot se lahko meri na enega od naslednjih načinov:
|
(29) |
Zapisovalna naprava meri razdalje v območju od 0 do 9 999 999,9 km. |
(30) |
Razdalja je izmerjena v okviru naslednjih dovoljenih odstopanj (razdalje najmanj 1 000 m):
|
(31) |
Ločljivost izmerjene razdalje je enaka ali boljša od 0,1 km. |
3.2.2 Merjenje hitrosti
(32) |
Zapisovalna naprava meri hitrosti v območju od 0 do 220 km/h. |
(33) |
Za zagotovitev največjega dovoljenega odstopanja prikazane hitrosti ± 6 km/h med uporabo in ob upoštevanju:
zapisovalna naprava pri hitrostih med 20 in 180 km/h in pri značilnih koeficientih vozila med 4 000 in 25 000 imp/km meri hitrost v okviru največjega dovoljenega odstopanja ± 1 km/h (pri stalni hitrosti). Opomba: Ločljivost naprave za hranjenje podatkov v podatke o hitrosti, ki jih hrani zapisovalna naprava, vnese še dodatno največje dovoljeno odstopanje ± 0,5 km/h. |
(34) |
V 2 sekundah po končani spremembi hitrosti, ki se je spreminjala s hitrostjo do 2 m/s2, se hitrost spet meri pravilno in v okviru normalnih največjih dovoljenih odstopanj. |
(35) |
Hitrost se meri z ločljivostjo, enako ali boljšo od 1 km/h. |
3.2.3 Merjenje položaja
(36) |
Zapisovalna naprava meri absolutni položaj vozila s pomočjo GNSS sprejemnika. |
(37) |
Absolutni položaj se meri s koordinatami zemljepisne širine in dolžine v stopinjah in minutah, in sicer z ločljivostjo 1/10 minute. |
3.3 Merjenje časa
(38) |
Funkcija merjenja časa meri čas neprekinjeno in navaja UTC čas in datum v digitalni obliki. |
(39) |
UTC čas in datum se uporabljata za datiranje podatkov v zapisovalni napravi (zapisi, izmenjave podatkov) in za vse izpise, opisane v Dodatku 4 „Izpisi“. |
(40) |
Za prikaz lokalnega časa je mogoče spreminjati zamik časa za prikaz v polurnih korakih. Drugačni zamiki, razen negativnih in pozitivnih večkratnikov pol ure, niso dovoljeni. |
(41) |
V homologacijskih preskusnih pogojih je časovno odstopanje v mejah ± 2 sekundi na dan, ob odsotnosti kakršnega koli nastavljanja časa. |
(42) |
Čas se meri z ločljivostjo, enako ali boljšo od 1 sekunde. |
(43) |
Merjenje časa v homologacijskih preskusnih pogojih poteka neodvisno od izklopa zunanjega napajanja, če je ta izklop krajši od 12 mesecev. |
3.4 Spremljanje voznikovih dejavnosti
(44) |
Ta funkcija neprekinjeno in ločeno nadzira dejavnosti enega voznika in enega sovoznika. |
(45) |
Voznikove dejavnosti so: VOŽNJA, DELO, RAZPOLOŽLJIVOST ali ODMOR/POČITEK. |
(46) |
Voznik in/ali sovoznik ima možnost ročne izbire dejavnosti DELO, RAZPOLOŽLJIVOST ali ODMOR/POČITEK. |
(47) |
Kadar se vozilo premika, se za voznika samodejno izbere dejavnost VOŽNJA, za sovoznika pa dejavnost RAZPOLOŽLJIVOST. |
(48) |
Ko se vozilo ustavi, se za voznika samodejno izbere dejavnost DELO. |
(49) |
Za prvo spremembo dejavnosti v dejavnost POČITEK ali RAZPOLOŽLJIVOST v času 120 sekund od samodejne spremembe v dejavnost DELO zaradi ustavitve vozila velja, da je nastopila v trenutku, ko se je vozilo ustavilo (kar lahko prekliče prvotno spremembo v dejavnost DELO). |
(50) |
Ta funkcija posreduje spremembe dejavnosti funkcijam zapisovanja z ločljivostjo ene minute. |
(51) |
Če je v minuti neposredno pred določeno koledarsko minuto in v minuti neposredno za njo registrirana dejavnost VOŽNJA, ta minuta v celoti šteje kot minuta VOŽNJE. |
(52) |
Koledarska minuta, ki v skladu z zahtevo 051 ne šteje kot minuta VOŽNJE, v celoti velja kot minuta tiste dejavnosti, ki je v tej minuti neprekinjeno trajala najdlje (ali zadnje od enako dolgih najdlje trajajočih dejavnosti). |
(53) |
Ta funkcija tudi neprekinjeno spremlja čas neprekinjene vožnje in skupni čas odmorov voznika. |
3.5 Spremljanje stanja vožnje
(54) |
Ta funkcija neprekinjeno in samodejno spremlja stanje vožnje. |
(55) |
Stanje vožnje POSADKA je izbrano, kadar sta v napravi vstavljeni dve veljavni vozniški kartici, v vseh ostalih primerih pa je izbrano stanje vožnje POSAMEZNIK. |
3.6 Voznikovi vnosi
3.6.1 Vnos krajev, v katerih se dnevne delovne izmene začnejo in/ali končajo
(56) |
Ta funkcija omogoča vnos krajev, kjer se po navedbah voznika in/ali sovoznika njegova/njuna dnevna delovna izmena začne in/ali konča. |
(57) |
Kraji so opredeljeni kot država, po potrebi pa še dodatno kot regija, vnese in potrdi pa se jih ročno. |
(58) |
Ob izvleku vozniške kartice (ali kartice servisne delavnice) zapisovalna naprava (so)voznika pozove k vnosu „kraja, kjer se konča dnevna delovna izmena“. |
(59) |
Voznik nato vnese trenutni kraj vozila, ki se šteje za začasni vnos. |
(60) |
Kraje začetka in/ali konca dnevnih delovnih izmen je mogoče vnašati z ukazi v menijih. Če se v eni koledarski minuti opravi več kot en tak vnos, se ohrani samo zapis zadnjega vnosa kraja začetka in zadnjega vnosa kraja konca, opravljen v tem času. |
3.6.2 Ročni vnos voznikovih dejavnosti in izrecna privolitev voznika za vmesnik z ITS
(61) |
Takoj po vstavitvi vozniške kartice (ali kartice servisne delavnice), in le tedaj, zapisovalna naprava omogoči ročni vnos dejavnosti. Pri ročnih vnosih dejavnosti se uporabijo lokalne vrednosti časa in datuma časovnega pasu (zamik UTC), ki je trenutno nastavljen za enoto v vozilu. Po vstavitvi vozniške kartice ali kartice servisne delavnice se imetnika kartice opomni na:
Ob prvi vstavitvi vozniške kartice ali kartice servisne delavnice, ki enoti v vozilu še ni poznana, se imetnika kartice vpraša, ali privoljuje v iznos osebnih podatkov, povezanih s tahografom, preko neobveznega vmesnika z ITS. Privolitev voznika oziroma servisne delavnice je možno kadar koli aktivirati ali deaktivirati z ukazi v meniju, pod pogojem, da je vozniška kartica oziroma kartica servisne delavnice vstavljena. Mogoč je vnos dejavnosti z naslednjimi omejitvami:
Po potrebi so ročni vnosi mogoči ob prvi vstavitvi še neuporabljene vozniške kartice (ali kartice servisne delavnice). Postopek za ročni vnos dejavnosti vključuje toliko zaporednih korakov, kot je potrebnih za nastavitev vrste, časa začetka in časa konca vsake dejavnosti. Za kateri koli del časovnega obdobja med zadnjim izvlekom in sedanjo vstavitvijo kartice ima imetnik kartice možnost, da ne določi nobene dejavnosti. Med ročnimi vnosi, povezanimi z vstavitvijo kartice, in če je primerno, ima imetnik kartice možnost, da vnese:
Če imetnik kartice z možnostjo ročnega vnosa, povezanega z vstavitvijo kartice, ne vnese nobenega kraja, kjer se začne ali konča dnevna delovna izmena, se to šteje kot izjava, da se njegova delovna izmena od zadnjega izvleka kartice ni spremenila. Z naslednjim vnosom kraja, kjer se je končala prejšnja dnevna delovna izmena, se prepiše začasni vnos, vpisan med zadnjim izvlekom kartice. Če se vnese kraj, se zapiše na ustrezno tahografsko kartico. Ročni vnosi se prekinejo, če:
Dovoljene so dodatne prekinitve, npr. zaradi izteka časa po določenem obdobju uporabnikove nedejavnosti. Če so ročni vnosi prekinjeni, zapisovalna naprava sprejme kot veljavne vse že popolno vnesene kraje in dejavnosti (z nedvoumnim krajem in časom ali vrsto, časom začetka in časom konca dejavnosti). Če se med ročnim vnašanjem dejavnosti za prej vstavljeno kartico vstavi druga vozniška kartica ali kartica servisne delavnice, je mogoče pred začetkom ročnih vnosov za drugo kartico dokončati ročne vnose za prej vstavljeno kartico. Imetnik kartice ima možnost vstaviti ročne vnose po naslednjem minimalnem postopku:
Postopek je zaključen, ko se čas zaključka ročno vnesene dejavnosti pokrije s časom vstavitve kartice. Nato lahko zapisovalna naprava imetniku kartice omogoči, da do potrditve vnosa s posebnim ukazom še spreminja podatke ročno vnesenih dejavnosti. Po tej potrditvi niso dovoljene nobene takšne spremembe več. |
3.6.3 Vnos posebnih stanj
(62) |
Zapisovalna naprava vozniku omogoča vnos naslednjih dveh posebnih stanj v realnem času:
Stanje „PREVOZ S TRAJEKTOM/VLAKOM“ ni možno, kadar je odprto stanje „ZUNAJ PODROČJA UPORABE“. Odprto stanje „ZUNAJ PODROČJA UPORABE“ zapisovalna naprava samodejno zapre, če voznik vstavi ali izvleče svojo kartico. Odprto stanje „ZUNAJ PODROČJA UPORABE“ preprečuje naslednje dogodke in opozorila:
Označevalnik za začetek PREVOZA S TRAJEKTOM/VLAKOM se nastavi pred izključitvijo motorja na trajektu/vlaku. Odprto stanje PREVOZ S TRAJEKTOM/VLAKOM se mora zapreti, ko se zgodi eden od naslednjih dogodkov:
Odprto stanje PREVOZ S TRAJEKTOM/VLAKOM se zapre, ko v skladu s pravili iz Uredbe (ES) št. 561/2006 ni več veljavno. |
3.7 Upravljanje blokad s strani podjetja
(63) |
Ta funkcija omogoča upravljanje blokad, ki jih nastavi podjetje za omejitev lastnega dostopa do podatkov v načinu dela v podjetju. |
(64) |
Blokade s strani podjetja sestavljata datum/čas začetka (vklop blokade) in datum/čas konca (izklop blokade), povezana z identifikacijo podjetja, kot je navedena v številki kartice podjetja (ob vklopu blokade). |
(65) |
Blokade je mogoče vklapljati in izklapljati le v realnem času. |
(66) |
Blokado lahko izklopi le podjetje, katerega blokada je vključena (kot je identificirano v prvih 13 števkah številke kartice podjetja) ali |
(67) |
blokada se izklopi samodejno, ko svojo blokado vključi drugo podjetje. |
(68) |
Če določeno podjetje vključi svojo blokado, prejšnja blokada pa je bila vklopljena za isto podjetje, se šteje, da prejšnja blokada ni bila izklopljena, pač pa ostane vklopljena še naprej. |
3.8 Spremljanje nadzornih dejavnosti
(69) |
Ta funkcija spremlja dejavnosti PRIKAZOVANJA, TISKANJA, VU (enota v vozilu) in PRENOS podatkov ter CESTNO PREVERJANJE KALIBRACIJE v nadzornem načinu. |
(70) |
Ta funkcija v nadzornem načinu spremlja tudi dejavnost NADZORA PREKORAČITVE HITROSTI. Velja, da se je nadzor prekoračitve hitrosti izvedel, kadar se v nadzornem načinu pošlje obvestilo „prekoračitev hitrosti“ na tiskalnik ali na prikazovalnik ali kadar so se iz pomnilnika podatkov VU prenesli podatki o „dogodkih in napakah“. |
3.9 Zaznavanje dogodkov in/ali napak
(71) |
Ta funkcija zaznava naslednje dogodke in/ali napake: |
3.9.1 Dogodek „vstavitev neveljavne kartice“
(72) |
Ta dogodek se sproži ob vstavitvi kakršne koli neveljavne kartice, ob vstavitvi vozniške kartice, ki je že bila zamenjana, in/ali ob poteku veljavnosti vstavljene veljavne kartice. |
3.9.2 Dogodek „navzkrižje med karticami“
(73) |
Ta dogodek se sproži ob nastopu katere koli od kombinacij veljavnih kartic, označenih z X v naslednji preglednici:
|
3.9.3 Dogodek „časovno prekrivanje“
(74) |
Ta dogodek se sproži, kadar je s kartice prebrani datum/čas zadnjega izvleka vozniške kartice poznejši od tekočega datuma/časa zapisovalne naprave, v katero je kartica vstavljena. |
3.9.4 Dogodek „vožnja brez ustrezne kartice“
(75) |
Ta dogodek se sproži ob nastopu katere koli od kombinacij tahografskih kartic, označenih z X v naslednji preglednici, ko se voznikova dejavnost preklopi v VOŽNJO ali ob kakršnikoli spremembi načina delovanja v času, ko je voznikova dejavnost VOŽNJA:
|
3.9.5 Dogodek „vstavitev kartice med vožnjo“
(76) |
Ta dogodek se sproži ob vstavitvi tahografske kartice v katerokoli režo med tem, ko je voznikova dejavnost VOŽNJA. |
3.9.6 Dogodek „zadnja seja s kartico nepravilno zaključena“
(77) |
Ta dogodek se sproži, če zapisovalna naprava ob vstavitvi kartice zazna, da prejšnja seja s kartico ni bila zaključena pravilno glede na določbe iz poglavja 3.1 (kartica je bila izvlečena pred shranitvijo vseh potrebnih podatkov nanjo). Ta dogodek sprožijo samo vozniške kartice in kartice servisne delavnice. |
3.9.7 Dogodek „prekoračitev hitrosti“
(78) |
Ta dogodek se sproži ob vsaki prekoračitvi hitrosti. |
3.9.8 Dogodek „izpad napajanja“
(79) |
Ta dogodek se sproži, če naprava ni v kalibracijskem ali nadzornem načinu ter izpad napajanja tipala gibanja in/ali enote v vozilu traja več kot 200 milisekund. Prag izpada opredeli proizvajalec. Prehodni izpad napajanja ob zagonu motorja vozila ne sproži tega dogodka. |
3.9.9 Dogodek „napaka pri komuniciranju z opremo za komunikacijo na daljavo“
(80) |
Ta dogodek se sproži, kadar naprava ni v kalibracijskem načinu, če oprema za komunikacijo na daljavo po več kot treh poskusih ne potrdi uspešnega prejema podatkov, poslanih na daljavo iz vozila. |
3.9.10 Dogodek „ni informacij o položaju s strani GNSS sprejemnika“
(81) |
Ta dogodek se sproži, kadar naprava ni v kalibracijskem načinu, če sprejemnik GNSS (zunanji ali notranji) po več kot treh urah skupnega časa vožnje ni zagotovil informacij o položaju. |
3.9.11 Dogodek „napaka pri komuniciranju z zunanjo GNSS opremo“
(82) |
Ta dogodek se sproži, kadar naprava ni v kalibracijskem načinu, če med tem, ko se vozilo premika, pride do prekinitve komunikacije med zunanjo GNSS opremo in enoto v vozilu, ki neprekinjeno traja več kot 20 minut. |
3.9.12 Dogodek „napaka v podatkih o gibanju“
(83) |
Ta dogodek se sproži, kadar naprava ni v kalibracijskem načinu, če pride do prekinitve normalnega pretoka podatkov med tipalom gibanja in enoto v vozilu in/ali napake v celovitosti ali avtentikaciji podatkov pri prenosu podatkov med tipalom gibanja in enoto v vozilu. |
3.9.13 Dogodek „navzkrižje v gibanju vozila“
(84) |
Ta dogodek se sproži, kadar naprava ni v kalibracijskem načinu, če informacije o gibanju vozila, izračunane na podlagi podatkov iz tipala gibanja, nasprotujejo informacijam o gibanju vozila, pridobljenih prek notranje ali zunanje GNSS opreme, in, če je ustrezno, podatkom iz drugih, neodvisnih virov, kot je določeno v Dodatku 12. Ta dogodek se ne sproži med prevozom s trajektom/vlakom, stanjem ZUNAJ PODROČJA UPORABE ali kadar informacije o položaju s strani GNSS sprejemnika niso na voljo. |
3.9.14 Dogodek „poskus kršenja varnosti“
(85) |
Ta dogodek se sproži, kadar naprava ni v kalibracijskem načinu, ob kateremkoli dogodku, ki vpliva na varnost tipala gibanja in/ali enote v vozilu in/ali zunanje GNSS opreme, kot je določena v Dodatku 10. |
3.9.15 Dogodek „časovno navzkrižje“
(86) |
Ta dogodek se sproži, kadar naprava ni v kalibracijskem načinu, če enota v vozilu med časom, ki ga beleži oprema za merjenje časa enote v vozilu, in časom, ki ga posreduje GNSS sprejemnik, zazna odstopanje, daljše od 1 minute. Ta dogodek se zapiše skupaj z internim časom enote v vozilu in ga spremlja samodejno nastavljanje časa. Po sproženju dogodka časovnega navzkrižja enota v vozilu 12 ur ne sproži drugih dogodkov časovnega navzkrižja. Ta dogodek se ne sproži, kadar GNSS sprejemnik v zadnjih 30 dneh ni mogel odkriti veljavnega GNSS signala. Ko so informacije o položaju prek GNSS sprejemnika spet na voljo, se opravi samodejna nastavitev časa. |
3.9.16 Napaka „kartica“
(87) |
Ta napaka se sproži ob napaki na tahografski kartici med delovanjem. |
3.9.17 Napaka „zapisovalna naprava“
(88) |
Ta napaka se sproži, kadar zapisovalna naprava ni v kalibracijskem načinu, ob kateri koli od naslednjih napak:
|
3.10 Vgrajeni preskusi in samopreskusi
(89) |
Zapisovalna naprava sama zaznava napake z izvajanjem vgrajenih preskusov in samopreskusov v skladu z naslednjo preglednico:
|
3.11 Branje iz pomnilnika podatkov
(90) |
Zapisovalna naprava je zmožna brati vse podatke, shranjene v njenem pomnilniku podatkov. |
3.12 Zapisovanje in hranjenje podatkov v pomnilniku podatkov
Za namen tega odstavka velja naslednje:
— |
„365 dni“ pomeni 365 koledarskih dni povprečnih voznikovih dejavnosti v vozilu. Povprečna dejavnost na dan na vozilo je opredeljena kot najmanj šest voznikov ali sovoznikov, šest ciklov vstavitve in izvleka kartice ter 256 sprememb dejavnosti. „365 dni“ torej vključuje najmanj 2 190 (so)voznikov, 2 190 ciklov vstavitve in izvleka kartice in 93 440 sprememb dejavnosti; |
— |
povprečno število položajev na dan pomeni vsaj 6 položajev, kjer se začne dnevna delovna izmena, 6 položajev, kjer čas neprekinjene vožnje voznika doseže večkratnik treh ur, in 6 položajev, kjer se dnevna delovna izmena konča, tako da „365 dni“ vključuje najmanj 6 570 položajev; |
— |
časi so zapisani z ločljivostjo ene minute, če ni predpisano drugače; |
— |
vrednosti števca prevožene poti so zapisane z ločljivostjo enega kilometra; |
— |
hitrosti so zapisane z ločljivostjo 1 km/h; |
— |
položaji (zemljepisne širine in dolžine) so zapisani v stopinjah in minutah, in sicer z ločljivostjo 1/10 minute, ob upoštevanju ustrezne točnosti GNSS in časa pridobitve. |
(91) |
Na podatke, shranjene v pomnilniku podatkov, v homologacijskih preskusnih pogojih ne vpliva izklop zunanjega napajanja, če je ta izklop krajši od dvanajst mesecev. Poleg tega na podatke, shranjene v zunanji opremi za komunikacijo na daljavo, kot je opredeljeno v Dodatku 14, ne vpliva izklop napajanja, krajši od 28 dni. |
(92) |
Zapisovalna naprava je zmožna v svoj pomnilnik podatkov implicitno ali eksplicitno zapisati in shraniti naslednje podatke: |
3.12.1 Identifikacijski podatki naprave
3.12.1.1
(93) |
Zapisovalna naprava je zmožna v svojem pomnilniku podatkov hraniti naslednje identifikacijske podatke enote v vozilu:
|
(94) |
Identifikacijske podatke enote v vozilu enkrat za vselej zapiše in shrani njen proizvajalec, razen podatkov povezanih s programsko opremo, in homologacijske številke, ki se lahko spremenijo ob nadgradnji programske opreme, ter zmožnosti uporabe tahografskih kartic prve generacije. |
3.12.1.2
(95) |
Tipalo gibanja je zmožno v svojem pomnilniku hraniti naslednje identifikacijske podatke:
|
(96) |
Identifikacijske podatke tipala gibanja vanj enkrat za vselej zapiše in shrani njegov proizvajalec. |
(97) |
Enota v vozilu je zmožna v svoj hranilnik podatkov zapisati in shraniti naslednje podatke v zvezi z 20 najnovejšimi povezavami s tipali gibanja (če je na isti dan opravljenih več povezav, se shranita le prva in zadnja povezava, opravljena tistega dne). Za vsako od teh povezav se zapišejo naslednji podatki:
|
3.12.1.3
(98) |
Zunanja GNSS oprema je zmožna v svojem pomnilniku hraniti naslednje identifikacijske podatke:
|
(99) |
Identifikacijske podatke zunanje GNSS opreme vanjo enkrat za vselej zapiše in shrani njen proizvajalec. |
(100) |
Enota v vozilu je zmožna v svojem hranilniku podatkov zapisati in shraniti naslednje podatke v zvezi z 20 najnovejšimi povezavami zunanje GNSS opreme (če je na isti dan opravljenih več povezav, se shranita le prva in zadnja povezava, opravljeni tistega dne). Za vsako od teh povezav se zapišejo naslednji podatki:
|
3.12.2 Ključi in certifikati
(101) |
Zapisovalna naprava je zmožna hraniti več različnih kriptografskih ključev in certifikatov, kot je določeno v delih A in B Dodatka 11. |
3.12.3 Podatki o vstavljanju in izvleku vozniške kartice ali kartice servisne delavnice
(102) |
Za vsak cikel vstavljanja in izvleka vozniške kartice ali kartice servisne delavnice v napravo zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov zapiše in shrani naslednje podatke:
|
(103) |
Pomnilnik podatkov je zmožen hraniti te podatke najmanj 365 dni. |
(104) |
Ko se pomnilnik zapolni s podatki, se novi podatki prepišejo čez najstarejše podatke. |
3.12.4 Podatki o voznikovih dejavnostih
(105) |
Zapisovalna naprava ob vsaki spremembi voznikove/sovoznikove dejavnosti in/ali ob vsaki spremembi stanja vožnje in/ali ob vsaki vstavitvi ali izvleku vozniške kartice ali kartice servisne delavnice v svojem pomnilniku podatkov zapiše in shrani naslednje podatke:
VSTAVLJENA pomeni, da je v reži vstavljena veljavna vozniška kartica ali kartica servisne delavnice. NI VSTAVLJENA pomeni nasprotno, tj. da v reži ni vstavljena veljavna vozniška kartica ali kartica servisne delavnice (npr. vstavljena je kartica podjetja ali pa v reži ni kartice). Podatki o dejavnostih, ki jih ročno vnese voznik, se ne zapišejo v pomnilnik podatkov. |
(106) |
Pomnilnik podatkov je zmožen podatke o voznikovih dejavnostih hraniti najmanj 365 dni. |
(107) |
Ko se pomnilnik zapolni s podatki, se novi podatki prepišejo čez najstarejše podatke. |
3.12.5 Kraji in položaji, kjer se dnevne delovne izmene začnejo in končajo in/ali kjer čas neprekinjene vožnje doseže 3 ure
(108) |
Zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov zapiše in shrani:
|
(109) |
Kadar v takšnih trenutkih položaja vozila ni mogoče določiti preko GNSS sprejemnika, zapisovalna naprava uporabi zadnji zabeleženi položaj in z njim povezana datum in čas. |
(110) |
Skupaj z vsakim krajem ali položajem zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov zapiše in shrani:
|
(111) |
Pomnilnik podatkov je zmožen podatke o krajih in položajih, kjer se dnevne delovne izmene začnejo in končajo in/ali kjer čas neprekinjene vožnje doseže 3 ure, hraniti najmanj 365 dni. |
(112) |
Ko se pomnilnik zapolni s podatki, se novi podatki prepišejo čez najstarejše podatke. |
3.12.6 Podatki števca prevožene poti
(113) |
Zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov vsak koledarski dan ob polnoči zapiše vrednost števca prevožene poti in ustrezajoči datum. |
(114) |
Pomnilnik podatkov je zmožen ob polnoči zapisane vrednosti števca prevožene poti hraniti najmanj 365 dni. |
(115) |
Ko se pomnilnik zapolni s podatki, se novi podatki prepišejo čez najstarejše podatke. |
3.12.7 Podrobni podatki o hitrosti
(116) |
Zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov zapiše in shrani trenutno hitrost vozila ter ustrezajoči datum in čas vsako sekundo najmanj zadnjih 24 ur gibanja vozila. |
3.12.8 Podatki o dogodkih
Za namen tega pododstavka velja, da se čas zapisuje z ločljivostjo 1 sekunde.
(117) |
Zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov zapiše in shrani naslednje podatke za vsak zaznani dogodek po naslednjih pravilih shranjevanja:
|
3.12.9 Podatki o napakah
Za namen tega pododstavka velja, da se čas zapisuje z ločljivostjo 1 sekunde.
(118) |
Zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov poskusi zapisati in shraniti naslednje podatke za vsako zaznano napako po naslednjih pravilih shranjevanja:
|
3.12.10 Kalibracijski podatki
(119) |
Zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov zapiše in shrani podatke, povezane z:
|
(120) |
Za vsako od teh kalibracij se zapišejo naslednji podatki:
|
(121) |
Poleg tega zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov zapiše in shrani svojo zmožnost uporabe tahografskih kartic prve generacije (ali je ta možnost še vedno aktivirana ali ne). |
(122) |
Tipalo gibanja v svoj pomnilnik zapiše in shrani naslednje podatke o namestitvi tipala gibanja:
|
(123) |
Zunanja GNSS oprema v svoj pomnilnik zapiše in shrani naslednje podatke o namestitvi zunanje GNSS opreme:
|
3.12.11 Podatki o nastavljanju časa
(124) |
Zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov zapiše in shrani podatke, povezane z nastavljanji časa, opravljenimi v kalibracijskem načinu zunaj rednih kalibracij (opredelitev pojma f), in sicer:
|
(125) |
Za vsako od teh nastavljanj časa se zapišejo naslednji podatki:
|
3.12.12 Podatki o nadzornih dejavnostih
(126) |
Zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov zapiše in shrani naslednje podatke, povezane z 20 najnovejšimi nadzornimi dejavnostmi:
|
(127) |
Pri prenosu podatkov se zapiše tudi prvi in zadnji dan obdobja, za katerega so podatki preneseni. |
3.12.13 Podatki o blokadah s strani podjetja
(128) |
Zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov zapiše in shrani naslednje podatke, povezane z 255 najnovejšimi blokadami s strani podjetja:
Podatki, ki so bili prej blokirani z blokado, ki je bila zaradi zgoraj navedene omejitve odstranjena iz pomnilnika, se obravnavajo kot da niso blokirani. |
3.12.14 Podatki o prenosih podatkov
(129) |
Zapisovalna naprava v načinu dela v podjetju ali v kalibracijskem načinu v svoj pomnilnik podatkov zapiše in shrani naslednje podatke, povezane z zadnjim prenosom podatkov iz pomnilnika podatkov na zunanje medije:
|
3.12.15 Podatki o posebnih stanjih
(130) |
Zapisovalna naprava v svoj pomnilnik podatkov zapiše in shrani naslednje podatke, povezane s posebnimi stanji:
|
(131) |
Zapisovalna naprava je zmožna hraniti podatke o posebnih stanjih najmanj 365 dni (ob predpostavki, da se povprečno odpre in zapre po eno posebno stanje na dan). Ko se pomnilnik zapolni s podatki, se novi podatki prepišejo čez najstarejše podatke. |
3.12.16 Podatki o tahografskih karticah
(132) |
Zapisovalna naprava je zmožna zapisati in shraniti naslednje podatke, povezane z različnimi tahografskimi karticami, ki so bile uporabljene v enoti v vozilu:
|
(133) |
Zapisovalna naprava je zmožna hraniti najmanj 88 takih zapisov. |
3.13 Branje s tahografskih kartic
(134) |
Zapisovalna naprava je zmožna s tahografskih kartic prve in druge generacije, če je ustrezno, prebrati potrebne podatke za:
Ta zahteva velja le za tahografske kartice prve generacije, če je servisna delavnica odpravila možnost njihove uporabe. |
(135) |
V primeru napake pri branju zapisovalna naprava še do trikrat poskusi izvesti isti ukaz za branje, če vsi ti ponovni poskusi spodletijo, pa proglasi, da ima kartica napako in je neveljavna. |
3.14 Zapisovanje in shranjevanje podatkov na tahografske kartice
3.14.1 Zapisovanje in shranjevanje na tahografske kartice prve generacije
(136) |
Pod pogojem, da servisna delavnica ni odpravila možnosti uporabe tahografskih kartic prve generacije, zapisovalna naprava zapiše in shrani podatke na točno tak način, kot bi to naredila zapisovalna naprava prve generacije. |
(137) |
Zapisovalna naprava takoj po vstavitvi kartice nastavi „podatke o seji s kartico“ na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice. |
(138) |
Zapisovalna naprava posodobi podatke, shranjene na veljavni vozniški kartici, kartici servisne delavnice in/ali nadzorni kartici, z vsemi podatki, ki se navezujejo na obdobje, v katerem je kartica vstavljena, in ki zadevajo imetnika kartice. Podatki, shranjeni na teh karticah, so določeni v poglavju 4. |
(139) |
Zapisovalna naprava posodobi podatke o voznikovih dejavnostih in krajih (kot je določeno v poglavjih 4.5.3.1.9 in 4.5.3.1.11), shranjene na vozniških karticah in/ali karticah servisnih delavnic, s podatki o dejavnostih in krajih, ki jih ročno vnese imetnik kartice. |
(140) |
Dogodki, ki niso opredeljeni za zapisovalne naprave prve generacije, se ne shranjujejo na vozniške kartice in kartice servisnih delavnic. |
(141) |
Posodabljanje podatkov na tahografskih karticah poteka tako, da se po potrebi in ob upoštevanju dejanske zmogljivosti pomnilnika kartice, najnovejši podatki zapišejo čez najstarejše podatke. |
(142) |
V primeru napake pri zapisovanju zapisovalna naprava še do trikrat poskusi izvesti isti ukaz za zapisovanje, če vsi ti ponovni poskusi spodletijo, pa proglasi, da ima kartica napako in je neveljavna. |
(143) |
Pred sprostitvijo vozniške kartice in po shranitvi vseh potrebnih podatkov nanjo zapisovalna naprava ponastavi „podatke o seji s kartico“. |
3.14.2 Zapisovanje in shranjevanje na tahografske kartice druge generacije
(144) |
Tahografske kartice druge generacije vključujejo dve različni aplikaciji – prvo, ki je popolnoma enaka kot aplikacija TACHO na tahografskih karticah prve generacije, in drugo, aplikacijo „TACHO_G2“, kot je določena v poglavju 4 in Dodatku 2. |
(145) |
Zapisovalna naprava takoj po vstavitvi kartice nastavi „podatke o seji s kartico“ na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice. |
(146) |
Zapisovalna naprava posodobi podatke, shranjene na obeh aplikacijah veljavne vozniške kartice, kartice servisne delavnice in/ali nadzorne kartice, z vsemi podatki, ki se navezujejo na obdobje, v katerem je kartica vstavljena, in ki zadevajo imetnika kartice. Podatki, shranjeni na teh karticah, so določeni v poglavju 4. |
(147) |
Zapisovalna naprava posodobi podatke o krajih voznikovih dejavnosti in položajih (kot je določeno v poglavjih 4.5.3.1.9, 4.5.3.1.11, 4.5.3.2.9 in 4.5.3.2.11), shranjene na vozniških karticah in/ali karticah servisnih delavnic, s podatki o dejavnostih in krajih, ki jih ročno vnese imetnik kartice. |
(148) |
Posodabljanje podatkov na tahografskih karticah poteka tako, da se po potrebi in ob upoštevanju dejanske zmogljivosti pomnilnika kartice, najnovejši podatki zapišejo čez najstarejše podatke. |
(149) |
V primeru napake pri zapisovanju zapisovalna naprava še do trikrat poskusi izvesti isti ukaz za zapisovanje, če vsi ti ponovni poskusi spodletijo, pa proglasi, da ima kartica napako in je neveljavna. |
(150) |
Pred sprostitvijo vozniške kartice in po shranitvi vseh potrebnih podatkov na obe aplikaciji kartice, zapisovalna naprava ponastavi „podatke o seji s kartico“. |
3.15 Prikazovanje
(151) |
Prikazovalnik obsega najmanj 20 znakov. |
(152) |
Znak na prikazovalniku je najmanj 5 mm visok in 3,5 mm širok. |
(153) |
Prikazovalnik podpira znake, opredeljene v poglavju 4 Dodatka 1 „Nabori znakov“. Prikazovalnik lahko uporablja poenostavljene glife (npr. lahko so opuščeni znaki za naglase, male črke so lahko prikazane kot velike črke). |
(154) |
Prikazovalnik je ustrezno osvetljen, vendar ne sme slepiti uporabnika. |
(155) |
Prikazi so vidni zunaj zapisovalne naprave. |
(156) |
Zapisovalna naprava je zmožna prikazovati:
Zapisovalna naprava lahko prikazuje tudi druge podatke, pod pogojem, da je te dodatne podatke mogoče jasno ločiti od zgoraj predpisanih podatkov. |
(157) |
Prikazovalnik zapisovalne naprave uporablja piktograme ali kombinacije piktogramov, naštete v Dodatku 3. Prikazovalnik lahko podpira tudi dodatne piktograme ali kombinacije piktogramov, pod pogojem, da jih je mogoče jasno ločiti od zgoraj navedenih piktogramov ali kombinacij piktogramov. |
(158) |
Med gibanjem vozila je prikazovalnik ves čas vključen. |
(159) |
Zapisovalna naprava lahko samodejno izklopi ali omogoča ročni izklop prikazovalnika, kadar vozilo miruje. Oblika prikaza je predpisana v Dodatku 5. |
3.15.1 Privzeti prikaz
(160) |
Če ni potreben prikaz nobenih drugih podatkov, zapisovalna naprava po privzetem dogovoru prikazuje naslednje informacije:
|
(161) |
Prikaz podatkov o vsakem od njiju (vozniku oz. sovozniku) je jasen, enostaven in nedvoumen. Če ni mogoče istočasno prikazovati informacij o vozniku in sovozniku, zapisovalna naprava po privzetem dogovoru prikazuje informacije, ki se navezujejo na voznika, in uporabniku omogoča tudi izbiro prikaza informacij o sovozniku. |
(162) |
Če širina prikazovalnika po privzetem dogovoru ne omogoča prikaza načina delovanja, zapisovalna naprava za kratek čas prikaže novi način po vsaki spremembi načina. |
(163) |
Zapisovalna naprava po vstavitvi kartice za kratek čas prikaže ime imetnika kartice. |
(164) |
Kadar je odprto stanje „ZUNAJ PODROČJA UPORABE“ ali TRAJEKT/VLAK, mora privzeti prikaz kazati tudi ustrezni piktogram tega stanja (sprejemljivo je, da v tem primeru ni mogoče istočasno prikazovati tudi tekoče voznikove dejavnosti). |
3.15.2 Opozorilni prikaz
(165) |
Zapisovalna naprava prikazuje opozorilne informacije predvsem s piktogrami, predpisanimi v Dodatku 3, po potrebi dopolnjenimi z dodatnimi številsko kodiranimi informacijami. Dodan je lahko tudi besedni opis opozorila v voznikovem izbranem jeziku. |
3.15.3 Dostop do menijev
(166) |
Zapisovalna naprava zagotavlja potrebne ukaze za premikanje skozi sestav menijev. |
3.15.4 Drugi prikazi
(167) |
Na zahtevo je možno izbrati naslednje prikaze:
neobvezno:
|
(168) |
Prikaz vsebine tiskanih izpisov je zaporeden, po vrsticah. Če je širina prikazovalnika manjša od 24 znakov, se uporabniku zagotovi popolna informacija z ustrezno rešitvijo (prikaz v več vrsticah, drsno premikanje …). Vrstice tiskanega izpisa, namenjene ročnemu vpisu podatkov, so lahko na prikazovalniku izpuščene. |
3.16 Tiskanje
(169) |
Zapisovalna naprava je zmožna tiskati informacije iz svojega pomnilnika podatkov in/ali tahografskih kartic v naslednjih sedmih oblikah izpisov:
Oblika in vsebina teh izpisov je podrobno določena v Dodatku 4. Na koncu izpisov so lahko vključeni še dodatni podatki. Zapisovalna naprava lahko omogoča še druge izpise, če jih je mogoče jasno ločiti od zgoraj navedenih sedmih izpisov. |
(170) |
„Dnevni izpis voznikovih dejavnosti s kartice“ in „izpis dogodkov in napak s kartice“ sta mogoča le, kadar je v zapisovalno napravo vstavljena vozniška kartica ali kartica servisne delavnice. Pred začetkom tiskanja zapisovalna naprava posodobi podatke, shranjene na zadevni kartici. |
(171) |
Za izvedbo „dnevnega izpisa voznikovih dejavnosti s kartice“ ali „izpisa dogodkov in napak s kartice“ zapisovalna naprava:
|
(172) |
Tiskalnik omogoča tiskanje 24 znakov v vrstici. |
(173) |
Znak na prikazovalniku je najmanj 2,1 mm visok in 1,5 mm širok. |
(174) |
Tiskalnik podpira znake, opredeljene v poglavju 4 Dodatka 1 „Nabori znakov“. |
(175) |
Tiskalniki imajo zadostno ločljivost, da je mogoče nedvoumno branje izpisov. |
(176) |
Izpisi morajo pri normalni vlažnosti (10–90 %) in temperaturi ohraniti svoje mere in zapis. |
(177) |
Homologirani papir za zapisovalno napravo ima ustrezno homologacijsko oznako in oznake vrst zapisovalnih naprav, za katere je namenjen. |
(178) |
V normalnih pogojih hranjenja (glede osvetlitve, vlažnosti in temperature) izpisi ostanejo jasno berljivi in prepoznavni vsaj dve leti. |
(179) |
Izpisi so skladni najmanj s preskusnimi specifikacijami iz Dodatka 9. |
(180) |
Prav tako je tem dokumentom mogoče dodati z roko napisane dopise, kot je podpis voznika. |
(181) |
Ko uporabnik vstavi nov papir, zapisovalna naprava nadaljuje tiskanje od začetka izpisa ali pa nadaljuje tiskanje od tam, kjer je bilo prekinjeno, pri čemer nedvoumno označi, na kateri prej natisnjeni del se nadaljevanje navezuje. |
3.17 Opozorila
(182) |
Zapisovalna naprava voznika opozori, kakor hitro zazna dogodek in/ali napako. |
(183) |
Opozorilo na izpad napajanja je lahko naknadno, po ponovni vzpostavitvi napajanja. |
(184) |
Zapisovalna naprava na presežen najdaljši dovoljeni čas neprekinjene vožnje voznika opozori 15 minut vnaprej in v trenutku, ko ta dogodek nastopi. |
(185) |
Opozorilo je vizualno. Vizualno opozorilo je lahko dopolnjeno tudi z zvočnim opozorilom. |
(186) |
Vizualna opozorila so taka, da jih uporabnik jasno zazna, so znotraj voznikovega vidnega polja ter so jasno berljiva podnevi in ponoči. |
(187) |
Prikazovalnik vizualnih opozoril je lahko vgrajen v zapisovalni napravi in/ali nameščen posebej. |
(188) |
Če je nameščen posebej, je označen s simbolom „T“. |
(189) |
Opozorila trajajo najmanj 30 sekund, če jih uporabnik vmes ne potrdi s pritiskom na določeno tipko ali kombinacijo tipk na zapisovalni napravi. Ta prva potrditev ne zbriše prikaza vzroka opozorila, navedenega v naslednjem odstavku. |
(190) |
Vzrok opozorila se prikaže na zapisovalni napravi in ostane viden, dokler ga uporabnik ne potrdi s pritiskom na določeno tipko na zapisovalni napravi ali ukazom. |
(191) |
Dodatna opozorila so dovoljena, če jih voznik ne more zamenjati z zgoraj opredeljenimi opozorili. |
3.18 Prenos podatkov na zunanje medije
(192) |
Zapisovalna naprava je zmožna na zahtevo prenašati podatke iz svojega pomnilnika ali z vozniške kartice na zunanji pomnilniški medij preko priključka za kalibracijo/prenos podatkov. Pred začetkom prenosa zapisovalna naprava posodobi podatke, shranjene na zadevni kartici. |
(193) |
Poleg tega lahko kot neobvezno funkcijo zapisovalna naprava v katerem koli načinu delovanja omogoča prenos podatkov tudi preko drugega priključka podjetju, ki se avtenticira na tem kanalu. Za tak prenos se uporabljajo dostopne pravice, ki veljajo v načinu dela v podjetju. |
(194) |
Pri prenosu se noben shranjeni podatek ne spremeni ali izbriše. |
(195) |
Električni vmesnik priključka za kalibracijo/prenos podatkov je predpisan v Dodatku 6. |
(196) |
Protokoli za prenos podatkov so predpisani v Dodatku 7. |
3.19 Komunikacija na daljavo za namen usmerjenega cestnega nadzora
(197) |
Ko je električni kontakt vozila vključen, enota v vozilu vsakih 60 sekund v opremo za komunikacijo na daljavo shrani najnovejše podatke, potrebne za namen usmerjenega cestnega nadzora. Takšni podatki so šifrirani in podpisani, kot je predpisano v Dodatku 11 in Dodatku 14. |
(198) |
Podatki, ki se preverjajo na daljavo, so bralnikom komunikacij na daljavo na voljo z brezžičnim komuniciranjem, kot je predpisano v Dodatku 14. |
(199) |
Podatki, potrebni za usmerjeni cestni nadzor, se navezujejo na:
|
3.20 Iznos podatkov na dodatne zunanje naprave
(200) |
Zapisovalne naprave so lahko opremljene tudi s standardiziranimi vmesniki, ki v delovnem ali kalibracijskem načinu omogočajo uporabo podatkov, ki jih je zapisal ali pripravil tahograf, z zunanjo opremo. Neobvezni vmesnik z ITS je predpisan in standardiziran v Dodatku 13. Vzporedno s tem lahko delujejo tudi drugi podobni vmesniki, pod pogojem, da v celoti izpolnjujejo zahteve iz Dodatka 13 glede obveznih podatkov, varnosti in voznikove privolitve. Za podatke ITS, ki so na voljo prek navedenega vmesnika, veljajo naslednje zahteve:
Poleg niza izbranih obstoječih podatkov, ki štejejo za minimalni seznam, se lahko iznesejo tudi drugi podatki, pod pogojem, da ne štejejo za osebne podatke. Zapisovalna naprava obvesti drugo zunanjo opremo o voznikovi privolitvi. Ko je električni kontakt vozila vključen, se ti podatki oddajajo ves čas. |
(201) |
Tahografi so lahko še naprej opremljeni z vmesnikom serijske povezave, kot je predpisan v Prilogi 1B k Uredbi Sveta (EGS) št. 3821/85, kot je bila nazadnje spremenjena, da se zagotovi združljivost s starejšo opremo. Kljub temu je v primeru, da se prenašajo osebni podatki, potrebno voznikovo soglasje. |
3.21 Kalibracija
(202) |
Funkcija kalibracije omogoča:
|
(203) |
Poleg tega funkcija kalibracije omogoča odpravo možnosti uporabe tahografskih kartic prve generacije v zapisovalni napravi, če so izpolnjeni pogoji iz Dodatka 15. |
(204) |
Povezovanje tipala gibanja z VU obsega najmanj:
|
(205) |
Povezovanje zunanje GNSS opreme z VU obsega najmanj:
Povezovanju sledi preverjanje GNSS informacij o položaju. |
(206) |
Funkcija kalibracije podpira vnos potrebnih podatkov prek priključka za kalibracijo/prenos podatkov v skladu s kalibracijskim protokolom, opredeljenim v Dodatku 8. Funkcija kalibracije lahko vnos podatkov omogoča tudi prek drugih priključkov. |
3.22 Cestno preverjanje kalibracije
(207) |
Funkcija cestnega preverjanja kalibracije omogoča odčitanje serijske številke tipala gibanja (ki je lahko zapisano v pretvorniku) ali zunanje GNSS opreme (če je ustrezno), ki je v času zahtevka priključen(a) na enoto v vozilu. |
(208) |
Te podatke je mogoče prebrati najmanj na prikazovalniku enote v vozilu s pomočjo ukazov v menijih. |
(209) |
Funkcija cestnega preverjanja kalibracije omogoča tudi izbiro V/I načina kalibracijske V/I signalne linije, kot je določeno v Dodatku 6, prek vmesnika linije K. To se opravi s funkcijo ECUAdjustmentSession, kot je določena v oddelku 7 Dodatka 8 „Upravljanje preskusnih impulzov – funkcionalna enota za upravljanje vhodov/izhodov“. |
3.23 Nastavljanje časa
(210) |
Funkcija nastavljanja časa omogoča samodejno nastavljanje trenutnega časa. Zapisovalna oprema za nastavljanje časa uporablja dva vira: notranjo uro VU in GNSS sprejemnik. |
(211) |
Nastavitev časa notranje ure VU se opravlja samodejno, v največ 12-urnih presledkih. Če po preteku tega roka GNSS signal ni na voljo, se nastavitev opravi takoj, ko VU dobi dostop do veljavnega časa, ki ga posreduje GNSS sprejemnik, v skladu s stanjem električnega kontakta vozila. Referenčni čas za samodejno nastavljanje časa na notranji uri VU se izpelje na podlagi podatka iz GNSS sprejemnika. Če trenutni čas od informacije o času, ki jo posreduje GNSS sprejemnik, odstopa za več kot eno (1) minuto, se sproži dogodek „časovno navzkrižje“. |
(212) |
Funkcija nastavljanja časa omogoča tudi namensko nastavljanje trenutnega časa v kalibracijskem načinu. |
3.24 Delovne karakteristike
(213) |
Enota v vozilu in zunanja GNSS oprema sta v celoti funkcionalni v temperaturnem območju od – 20 °C do 70 °C, tipalo gibanja pa v temperaturnem območju od – 40 °C do 135 °C. Vsebina pomnilnika podatkov se ohrani pri temperaturah do – 40 °C. |
(214) |
Tahograf je v celoti funkcionalen v območju vlažnosti od 10 % do 90 %. |
(215) |
Pečati, ki se uporabljajo v pametnih tahografih, vzdržijo enake pogoje kot tisti, ki veljajo za dele tahografa, na katere so nameščeni. |
(216) |
Zapisovalna naprava je zaščitena pred prenapetostjo, zamenjavo polarnosti napajanja in kratkimi stiki. |
(217) |
Tipala gibanja:
|
(218) |
Zapisovalna naprava in zunanja GNSS oprema sta skladni z mednarodnim predpisom UN ECE R10 in sta zaščiteni pred elektrostatičnimi razelektritvami in prehodnimi pojavi. |
3.25 Materiali
(219) |
Vsi sestavni deli zapisovalne naprave so izdelani iz ustrezno obstojnih in mehansko trdnih materialov s stabilnimi električnimi in magnetnimi lastnostmi. |
(220) |
Vsi notranji deli opreme so v normalnih pogojih uporabe zaščiteni pred vlago in prahom. |
(221) |
Enota v vozilu in zunanja GNSS naprava imata stopnjo zaščite IP 40, tipalo gibanja pa stopnjo zaščite IP 64 po standardu IEC 60529:1989, vključno z A1:1999 in A2:2013. |
(222) |
Zapisovalna naprava je skladna z ustreznimi tehničnimi specifikacijami glede ergonomije. |
(223) |
Zapisovalna naprava je zaščitena pred nenamernimi poškodbami. |
3.26 Oznake
(224) |
Če zapisovalna naprava prikazuje vrednost števca prevožene poti in hitrost vozila, se na prikazovalniku izpišejo naslednji podatki:
Zapisovalna naprava lahko omogoča tudi preklop na prikaz hitrosti v miljah na uro; pri takem prikazu je poleg vrednosti hitrosti enota za merjenje hitrosti „mph“. Zapisovalna naprava lahko omogoča tudi preklop na prikaz prevožene poti v miljah; pri takem prikazu je poleg vrednosti razdalje enota za merjenje razdalje „mi“. |
(225) |
Na vsako samostojno nameščeno enoto zapisovalne naprave je pritrjena označevalna ploščica z naslednjimi podatki:
|
(226) |
Če prostor fizično ne omogoča prikaza vseh zgoraj omenjenih podatkov, označevalna ploščica prikazuje vsaj: proizvajalčevo ime ali logotip in kataloško številko dela opreme. |
4 ZAHTEVE GLEDE KONSTRUKCIJE IN FUNKCIONALNE ZAHTEVE ZA TAHOGRAFSKE KARTICE
4.1 Vidni podatki
Prednja stran vsebuje:
(227) |
besedi(-e) „vozniška kartica“ ali „nadzorna kartica“ ali „kartica servisne delavnice“ ali „kartica podjetja“ glede na vrsto kartice, natisnjeni(-e) z velikimi tiskanimi črkami v uradnem jeziku države izdajateljice kartice. |
(228) |
ime države članice, ki je kartico izdala (neobvezno). |
(229) |
oznako države članice, ki je kartico izdala, natisnjeno v negativu v modrem pravokotniku in obkroženo z 12 rumenimi zvezdami. Oznake so naslednje:
|
(230) |
podatke, posebej značilne za izdano kartico, oštevilčene, kot je prikazano spodaj:
|
(231) |
datumi se zapišejo v obliki „dd/mm/llll“ ali „dd.mm.llll“ (dan, mesec, leto). |
Hrbtna stran vsebuje:
(232) |
razlago za oštevilčene navedbe na prednji strani kartice; |
(233) |
z izrecnim pisnim soglasjem imetnika se lahko dodajo tudi informacije, ki niso povezane z upravljanjem kartice, navedba takšnih podatkov pa na noben način ne vpliva na uporabo modela kot tahografske kartice. |
(234) |
Tahografske kartice so natisnjene na ozadjih z naslednjimi prevladujočimi barvami: — vozniška kartica: bela, — nadzorna kartica: modra, — kartica servisne delavnice: rdeča, — kartica podjetja: rumena. |
(235) |
Telo tahografske kartice je zaščiteno pred ponarejanjem in nepooblaščenimi posegi vsaj z naslednjimi zaščitami:
|
(236) |
Po posvetu s Komisijo lahko država članica brez poseganja v druge določbe te priloge uporabi dodatne barve ali oznake, npr. nacionalne simbole in elemente zaščite. |
(237) |
Začasne kartice iz člena 26(4) Uredbe (EU) št. 165/2014 so skladne z določbami iz te priloge. |
4.2 Varnost
Cilji varnosti sistema so zaščita celovitosti in avtentičnosti podatkov, izmenjanih med karticami in zapisovalno napravo, zaščita celovitosti in avtentičnosti podatkov, prenesenih s kartic, s tem, da se dovoljuje določene operacije pisanja na kartice samo zapisovalni napravi, dešifriranje nekaterih podatkov, izključitev vsake možnosti ponarejanja podatkov, shranjenih na karticah, preprečitev nepooblaščenih posegov in zaznavanje kakršnega koli poskusa takega posega.
(238) |
Za zagotovitev varnosti sistema tahografske kartice izpolnjujejo varnostne zahteve, opredeljene v dodatkih 10 in 11. |
(239) |
Tahografske kartice so berljive z drugo opremo, npr. osebnimi računalniki. |
4.3 Standardi
(240) |
Tahografske kartice so skladne z naslednjimi standardi:
|
4.4 Okoljske in električne specifikacije
(241) |
Tahografske kartice so zmožne pravilno delovati v vseh podnebnih pogojih, ki jih običajno lahko srečamo na ozemlju Skupnosti, in najmanj v temperaturnem območju od – 25 °C do + 70 °C z občasnimi temperaturnimi konicami do + 85 °C, pri čemer „občasno“ pomeni ne več kot 4 ure hkrati in skupaj ne več kot stokrat v dobi uporabe kartice. |
(242) |
Kartice so zmožne pravilno delovati v območju vlažnosti od 10 % do 90 %. |
(243) |
Tahografske kartice so ob uporabi v okviru predpisanih okoljskih in električnih specifikacij zmožne pravilno delovati pet let. |
(244) |
Tahografske kartice so med delovanjem skladne s predpisom ECE R10 o elektromagnetni združljivosti in so zaščitene pred elektrostatičnimi razelektritvami. |
4.5 Hranjenje podatkov
Za namen tega odstavka velja naslednje:
— |
časi so zapisani z ločljivostjo ene minute, če ni predpisano drugače; |
— |
vrednosti števca prevožene poti so zapisane z ločljivostjo enega kilometra; |
— |
hitrosti so zapisane z ločljivostjo 1 km/h; |
— |
položaji (zemljepisne širine in dolžine) so zapisani v stopinjah in minutah, in sicer z ločljivostjo 1/10 minute. |
Funkcije, ukazi in logične strukture tahografskih kartic, s katerimi se izpolnijo zahteve glede hranjenja podatkov, so predpisani v Dodatku 2.
Če ni določeno drugače, je hranjenje podatkov na tahografskih karticah organizirano tako, da v primeru, ko bi bila ob zapisu določenih podatkov presežena predvidena velikost pomnilnika, novi podatki nadomestijo najstarejše shranjene podatke.
(245) |
Ta člen določa minimalne zmogljivosti pomnilnika kartice za različne aplikativne podatkovne datoteke. Tahografske kartice so zmožne zapisovalni napravi posredovati podatke o dejanskih zmogljivostih teh podatkovnih datotek. |
(246) |
Vsi dodatni podatki, ki so lahko shranjeni na tahografski kartici, v zvezi z drugimi aplikacijami, s katerimi je kartica lahko povezana, se hranijo v skladu z Direktivo 95/46/ES, Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter členom 7 Uredbe (EU) št. 165/2014. |
(247) |
Vsaka glavna datoteka (MF) vsake tahografske kartice vsebuje do pet elementarnih datotek (EF) za upravljanje kartice in identifikacijo aplikacij in čipov ter dve namenski datoteki:
Podrobnosti strukture tahografskih kartic so v celoti opredeljene v Dodatku 2. |
4.5.1 Elementarne datoteke za identifikacijo in upravljanje kartic
4.5.2 Identifikacija kartice z integriranim vezjem
(248) |
Tahografske kartice so zmožne hraniti naslednje identifikacijske podatke pametne kartice:
|
4.5.2.1
(249) |
Tahografske kartice so zmožne hraniti naslednje identifikacijske podatke integriranega vezja (IC):
|
4.5.2.2
(250) |
Tahografska kartica je zmožna hraniti podatkovne objekte za identifikacijo aplikacij iz Dodatka 2. |
4.5.2.3
(251) |
Tahografske kartice so zmožne hraniti naslednji podaljšani podatkovni objekt:
|
4.5.2.4
(252) |
Tahografske kartice so zmožne hraniti naslednje podaljšane podatkovne objekte:
|
4.5.3 Vozniška kartica
4.5.3.1
4.5.3.1.1 Identifikacija aplikacije
(253) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke aplikacije:
|
4.5.3.1.2 Ključi in certifikati
(254) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti več različnih kriptografskih ključev in certifikatov, kot je določeno v delu A Dodatka 11. |
4.5.3.1.3 Identifikacija kartice
(255) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke kartice:
|
4.5.3.1.4 Identifikacija imetnika kartice
(256) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke imetnika kartice:
|
4.5.3.1.5 Prenos podatkov s kartice
(257) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke o prenosih podatkov s kartice:
|
(258) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti en tak zapis. |
4.5.3.1.6 Podatki o vozniškem dovoljenju
(259) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke o vozniškem dovoljenju:
|
4.5.3.1.7 Podatki o dogodkih
Za namen tega pododstavka velja, da se čas shranjuje z ločljivostjo 1 sekunde.
(260) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti podatke, povezane z naslednjimi dogodki, ki jih zazna zapisovalna naprava v času, ko je kartica vstavljena:
|
(261) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke o teh dogodkih:
Opomba: pri dogodku „časovno prekrivanje“:
Opomba: Pri dogodku „zadnja seja s kartico nepravilno zaključena“:
|
(262) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti podatke o šestih najnovejših dogodkih vsake vrste (tj. skupaj 36 dogodkih). |
4.5.3.1.8 Podatki o napakah
Za namen tega pododstavka velja, da se čas zapisuje z ločljivostjo 1 sekunde.
(263) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti podatke, povezane z naslednjimi napakami, ki jih zazna zapisovalna naprava v času, ko je kartica vstavljena:
|
(264) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke o teh napakah:
|
(265) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti podatke o dvanajstih najnovejših napakah vsake vrste (tj. skupaj 24 napakah). |
4.5.3.1.9 Podatki o voznikovih dejavnostih
(266) |
Vozniška kartica je za vsak koledarski dan, na katerega je bila kartica uporabljena ali za katerega je voznik dejavnosti vnesel ročno, zmožna hraniti naslednje podatke:
|
(267) |
Pomnilnik podatkov na vozniški kartici je zmožen hraniti podatke o voznikovih dejavnostih najmanj 28 dni (povprečna voznikova dejavnost je opredeljena kot 93 sprememb dejavnosti na dan). |
(268) |
Podatki iz zahtev 261, 264 in 266 so shranjeni tako, da je mogoče poizvedovanje po dejavnostih iz pomnilnika v zaporedju njihovih nastopov, tudi v primerih časovnih prekrivanj. |
4.5.3.1.10 Podatki o uporabljenih vozilih
(269) |
Vozniška kartica je za vsak koledarski dan, na katerega je bila uporabljena, in za vsako obdobje uporabe določenega vozila na ta dan (obdobje uporabe vključuje vse cikle vstavitve/izvleka kartice v vozilu z vidika kartice), zmožna hraniti naslednje podatke:
|
(270) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti najmanj 84 takih zapisov. |
4.5.3.1.11 Kraji, v katerih se dnevne delovne izmene začnejo in/ali končajo
(271) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke v zvezi s kraji začetka in/ali konca dnevnih delovnih izmen, ki jih vnese voznik:
|
(272) |
Pomnilnik podatkov na vozniški kartici je zmožen hraniti najmanj 42 parov takih zapisov. |
4.5.3.1.12 Podatki o seji s kartico
(273) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke o vozilu, v katerem je bila odprta trenutna seja s to kartico:
|
4.5.3.1.13 Podatki o nadzornih dejavnostih
(274) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke, povezane z nadzornimi dejavnostmi:
Opomba: Prenos podatkov s kartice se zabeleži le, če poteka preko zapisovalne naprave. |
(275) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti en tak zapis. |
4.5.3.1.14 Podatki o posebnih stanjih
(276) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke, povezane s posebnimi stanji, vnesenimi v času, ko je bila kartica vstavljena (v katerikoli reži):
|
(277) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti najmanj 56 takih zapisov. |
4.5.3.2
4.5.3.2.1 Identifikacija aplikacije
(278) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke aplikacije:
|
4.5.3.2.2 Ključi in certifikati
(279) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti več različnih kriptografskih ključev in certifikatov, kot je določeno v delu B Dodatka 11. |
4.5.3.2.3 Identifikacija kartice
(280) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke kartice:
|
4.5.3.2.4 Identifikacija imetnika kartice
(281) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke imetnika kartice:
|
4.5.3.2.5 Prenos podatkov s kartice
(282) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke o prenosih podatkov s kartice:
|
(283) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti en tak zapis. |
4.5.3.2.6 Podatki o vozniškem dovoljenju
(284) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke o vozniškem dovoljenju:
|
4.5.3.2.7 Podatki o dogodkih
Za namen tega pododstavka velja, da se čas shranjuje z ločljivostjo 1 sekunde.
(285) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti podatke, povezane z naslednjimi dogodki, ki jih zazna zapisovalna naprava v času, ko je kartica vstavljena:
|
(286) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke o teh dogodkih:
Opomba: Pri dogodku „časovno prekrivanje“:
Opomba: Pri dogodku „zadnja seja s kartico nepravilno zaključena“:
|
(287) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti podatke o šestih najnovejših dogodkih vsake vrste (tj. skupaj 66 dogodkih). |
4.5.3.2.8 Podatki o napakah
Za namen tega pododstavka velja, da se čas zapisuje z ločljivostjo 1 sekunde.
(288) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti podatke, povezane z naslednjimi napakami, ki jih zazna zapisovalna naprava v času, ko je kartica vstavljena:
|
(289) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke o teh napakah:
|
(290) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti podatke o dvanajstih najnovejših napakah vsake vrste (tj. skupaj 24 napakah). |
4.5.3.2.9 Podatki o voznikovih dejavnostih
(291) |
Vozniška kartica je za vsak koledarski dan, na katerega je bila kartica uporabljena ali za katerega je voznik dejavnosti vnesel ročno, zmožna hraniti naslednje podatke:
|
(292) |
Pomnilnik podatkov na vozniški kartici je zmožen hraniti podatke o voznikovih dejavnostih najmanj 28 dni (povprečna voznikova dejavnost je opredeljena kot 93 sprememb dejavnosti na dan). |
(293) |
Podatki iz zahtev 286, 289 in 291 so shranjeni tako, da je mogoče poizvedovanje po dejavnostih iz pomnilnika v zaporedju njihovih nastopov, tudi v primerih časovnih prekrivanj. |
4.5.3.2.10 Podatki o uporabljenih vozilih
(294) |
Vozniška kartica je za vsak koledarski dan, na katerega je bila uporabljena, in za vsako obdobje uporabe določenega vozila na ta dan (obdobje uporabe vključuje vse cikle vstavitve/izvleka kartice v vozilu z vidika kartice), zmožna hraniti naslednje podatke:
|
(295) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti najmanj 84 takih zapisov. |
4.5.3.2.11 Kraji in položaji, v katerih se dnevne delovne izmene začnejo in/ali končajo
(296) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke v zvezi s kraji začetka in/ali konca dnevnih delovnih izmen, ki jih vnese voznik:
|
(297) |
Pomnilnik podatkov na vozniški kartici je zmožen hraniti najmanj 84 parov takih zapisov. |
4.5.3.2.12 Podatki o seji s kartico
(298) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke o vozilu, v katerem je bila odprta trenutna seja s to kartico:
|
4.5.3.2.13 Podatki o nadzornih dejavnostih
(299) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke, povezane z nadzornimi dejavnostmi:
Opomba: Varnostne zahteve narekujejo, naj se prenos podatkov zabeleži le, če poteka preko zapisovalne naprave. |
(300) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti en tak zapis. |
4.5.3.2.14 Podatki o posebnih stanjih
(301) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke, povezane s posebnimi stanji, vnesenimi v času, ko je bila kartica vstavljena (v katerikoli reži):
|
(302) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti najmanj 56 takih zapisov. |
4.5.3.2.15 Podatki o uporabljenih enotah v vozilu
(303) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke, povezane z različnimi enotami v vozilu, v katerih je bila kartica uporabljena:
|
(304) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti najmanj 84 takih zapisov. |
4.5.3.2.16 Kraji, kjer čas neprekinjene vožnje doseže tri ure
(305) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti naslednje podatke, povezane s krajem, kjer čas neprekinjene vožnje voznika doseže večkratnik treh ur:
|
(306) |
Vozniška kartica je zmožna hraniti najmanj 252 takih zapisov. |
4.5.4 Kartica servisne delavnice
4.5.4.1
4.5.4.1.1 Identifikacija aplikacije
(307) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke aplikacije:
|
4.5.4.1.2 Ključi in certifikati
(308) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti več različnih kriptografskih ključev in certifikatov, kot je določeno v delu A Dodatka 11. |
(309) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti osebno identifikacijsko številko (PIN). |
4.5.4.1.3 Identifikacija kartice
(310) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke kartice:
|
4.5.4.1.4 Identifikacija imetnika kartice
(311) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke imetnika kartice:
|
4.5.4.1.5 Prenos podatkov s kartice
(312) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatkovni zapis o prenosih podatkov s kartice na enak način kot vozniška kartica. |
4.5.4.1.6 Podatki o kalibraciji in nastavljanju časa
(313) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti zapise o kalibracijah in/ali nastavljanju časa, opravljenih na kartici, vstavljeni v zapisovalno napravo. |
(314) |
Vsak zapis o kalibraciji obsega naslednje podatke:
|
(315) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti najmanj 88 takih zapisov. |
(316) |
Kartica servisne delavnice ima vgrajen števec, ki kaže, koliko kalibracij je že bilo opravljenih s to kartico. |
(317) |
Kartica servisne delavnice ima vgrajen števec, ki kaže, koliko kalibracij je že bilo opravljenih s to kartico od zadnjega prenosa podatkov z nje. |
4.5.4.1.7 Podatki o dogodkih in napakah
(318) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatkovni zapis o dogodkih in napakah na enak način kot vozniška kartica. |
(319) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatke o treh najnovejših dogodkih vsake vrste (tj. 18 dogodkov) in šestih najnovejših napakah vsake vrste (tj. 12 napak). |
4.5.4.1.8 Podatki o voznikovih dejavnostih
(320) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatke o voznikovih dejavnostih na enak način kot vozniška kartica. |
(321) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatke o voznikovih dejavnostih za najmanj en dan povprečnih voznikovih dejavnosti. |
4.5.4.1.9 Podatki o uporabljenih vozilih
(322) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatkovni zapis o uporabljenih vozilih na enak način kot vozniška kartica. |
(323) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti najmanj 4 take zapise. |
4.5.4.1.10 Podatki o začetku in/ali koncu dnevnih delovnih izmen
(324) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatkovni zapis o začetku in/ali koncu dnevnih delovnih izmen na enak način kot vozniška kartica. |
(325) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti najmanj tri pare takih zapisov. |
4.5.4.1.11 Podatki o seji s kartico
(326) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatkovni zapis o sejah s kartico na enak način kot vozniška kartica. |
4.5.4.1.12 Podatki o nadzornih dejavnostih
(327) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatkovni zapis o nadzornih dejavnostih na enak način kot vozniška kartica. |
4.5.4.1.13 Podatki o posebnih stanjih
(328) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatke, povezane s posebnimi stanji, na enak način kot vozniška kartica. |
(329) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti najmanj 2 taka zapisa. |
4.5.4.2
4.5.4.2.1 Identifikacija aplikacije
(330) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke aplikacije:
|
4.5.4.2.2 Ključi in certifikati
(331) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti več različnih kriptografskih ključev in certifikatov, kot je določeno v delu B Dodatka 11. |
(332) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti osebno identifikacijsko številko (PIN). |
4.5.4.2.3 Identifikacija kartice
(333) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke kartice:
|
4.5.4.2.4 Identifikacija imetnika kartice
(334) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke imetnika kartice:
|
4.5.4.2.5 Prenos podatkov s kartice
(335) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatkovni zapis o prenosih podatkov s kartice na enak način kot vozniška kartica. |
4.5.4.2.6 Podatki o kalibraciji in nastavljanju časa
(336) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti zapise o kalibracijah in/ali nastavljanju časa, opravljenih na kartici, vstavljeni v zapisovalno napravo. |
(337) |
Vsak zapis o kalibraciji obsega naslednje podatke:
|
(338) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti najmanj 88 takih zapisov. |
(339) |
Kartica servisne delavnice ima vgrajen števec, ki kaže, koliko kalibracij je že bilo opravljenih s to kartico. |
(340) |
Kartica servisne delavnice ima vgrajen števec, ki kaže, koliko kalibracij je že bilo opravljenih s to kartico od zadnjega prenosa podatkov z nje. |
4.5.4.2.7 Podatki o dogodkih in napakah
(341) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatkovni zapis o dogodkih in napakah na enak način kot vozniška kartica. |
(342) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatke o treh najnovejših dogodkih vsake vrste (tj. 33 dogodkov) in šestih najnovejših napakah vsake vrste (tj. 12 napak). |
4.5.4.2.8 Podatki o voznikovih dejavnostih
(343) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatke o voznikovih dejavnostih na enak način kot vozniška kartica. |
(344) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatke o voznikovih dejavnostih za najmanj en dan povprečnih voznikovih dejavnosti. |
4.5.4.2.9 Podatki o uporabljenih vozilih
(345) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatkovni zapis o uporabljenih vozilih na enak način kot vozniška kartica. |
(346) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti najmanj 4 take zapise. |
4.5.4.2.10 Podatki o začetku in/ali koncu dnevnih delovnih izmen
(347) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatkovni zapis o začetku in/ali koncu dnevnih delovnih izmen na enak način kot vozniška kartica. |
(348) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti najmanj tri pare takih zapisov. |
4.5.4.2.11 Podatki o seji s kartico
(349) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatkovni zapis o sejah s kartico na enak način kot vozniška kartica. |
4.5.4.2.12 Podatki o nadzornih dejavnostih
(350) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatkovni zapis o nadzornih dejavnostih na enak način kot vozniška kartica. |
4.5.4.2.13 Podatki o uporabljenih enotah v vozilu
(351) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti naslednje podatke, povezane z različnimi enotami v vozilu, v katerih je bila kartica uporabljena:
|
(352) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti najmanj 4 take zapise. |
4.5.4.2.14 Kraji, kjer čas neprekinjene vožnje doseže tri ure
(353) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti naslednje podatke, povezane s krajem, kjer čas neprekinjene vožnje voznika doseže večkratnik treh ur:
|
(354) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti najmanj 18 takih zapisov. |
4.5.4.2.15 Podatki o posebnih stanjih
(355) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti podatke, povezane s posebnimi stanji, na enak način kot vozniška kartica. |
(356) |
Kartica servisne delavnice je zmožna hraniti najmanj 2 taka zapisa. |
4.5.5 Nadzorna kartica
4.5.5.1
4.5.5.1.1 Identifikacija aplikacije
(357) |
Nadzorna kartica je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke aplikacije:
|
4.5.5.1.2 Ključi in certifikati
(358) |
Nadzorna kartica je zmožna hraniti več različnih kriptografskih ključev in certifikatov, kot je določeno v delu A Dodatka 11. |
4.5.5.1.3 Identifikacija kartice
(359) |
Nadzorna kartica je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke kartice:
|
4.5.5.1.4 Identifikacija imetnika kartice
(360) |
Nadzorna kartica je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke imetnika kartice:
|
4.5.5.1.5 Podatki o nadzornih dejavnostih
(361) |
Nadzorna kartica je zmožna hraniti naslednje podatke o nadzornih dejavnostih:
|
(362) |
Nadzorna kartica je zmožna hraniti najmanj 230 takih zapisov. |
4.5.5.2
4.5.5.2.1 Identifikacija aplikacije
(363) |
Nadzorna kartica je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke aplikacije:
|
4.5.5.2.2 Ključi in certifikati
(364) |
Nadzorna kartica je zmožna hraniti več različnih kriptografskih ključev in certifikatov, kot je določeno v delu B Dodatka 11. |
4.5.5.2.3 Identifikacija kartice
(365) |
Nadzorna kartica je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke kartice:
|
4.5.5.2.4 Identifikacija imetnika kartice
(366) |
Nadzorna kartica je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke imetnika kartice:
|
4.5.5.2.5 Podatki o nadzornih dejavnostih
(367) |
Nadzorna kartica je zmožna hraniti naslednje podatke o nadzornih dejavnostih:
|
(368) |
Nadzorna kartica je zmožna hraniti najmanj 230 takih zapisov. |
4.5.6 Kartica podjetja
4.5.6.1
4.5.6.1.1 Identifikacija aplikacije
(369) |
Kartica podjetja je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke aplikacije:
|
4.5.6.1.2 Ključi in certifikati
(370) |
Kartica podjetja je zmožna hraniti več različnih kriptografskih ključev in certifikatov, kot je določeno v delu A Dodatka 11. |
4.5.6.1.3 Identifikacija kartice
(371) |
Kartica podjetja je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke kartice:
|
4.5.6.1.4 Identifikacija imetnika kartice
(372) |
Kartica podjetja je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke imetnika kartice:
|
4.5.6.1.5 Podatki o dejavnostih podjetja
(373) |
Kartica podjetja je zmožna hraniti naslednje podatke o dejavnostih podjetja:
|
(374) |
Kartica podjetja je zmožna hraniti najmanj 230 takih zapisov. |
4.5.6.2
4.5.6.2.1 Identifikacija aplikacije
(375) |
Kartica podjetja je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke aplikacije:
|
4.5.6.2.2 Ključi in certifikati
(376) |
Kartica podjetja je zmožna hraniti več različnih kriptografskih ključev in certifikatov, kot je določeno v delu B Dodatka 11. |
4.5.6.2.3 Identifikacija kartice
(377) |
Kartica podjetja je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke kartice:
|
4.5.6.2.4 Identifikacija imetnika kartice
(378) |
Kartica podjetja je zmožna hraniti naslednje identifikacijske podatke imetnika kartice:
|
4.5.6.2.5 Podatki o dejavnostih podjetja
(379) |
Kartica podjetja je zmožna hraniti naslednje podatke o dejavnostih podjetja:
|
(380) |
Kartica podjetja je zmožna hraniti najmanj 230 takih zapisov. |
5 NAMESTITEV ZAPISOVALNE NAPRAVE
5.1 Namestitev
(381) |
Nova zapisovalna naprava se izvajalcem namestitve ali proizvajalcem vozil dobavi neaktivirana, z vsemi kalibracijskimi parametri iz poglavja 3.21, nastavljenimi na ustrezne in veljavne privzete vrednosti. Kjer ni ustrezna nobena privzeta vrednost, naj bodo črkovni parametri nastavljeni kot nizi znakov „?“, številski parametri pa na vrednosti „0“. Dobava delov zapisovalne naprave, pomembnih za varnost, se lahko omeji, če se tako zahteva med varnostnim certificiranjem. |
(382) |
Dokler ni aktivirana, zapisovalna naprava omogoča dostop do funkcije kalibracije tudi, kadar ni v kalibracijskem načinu. |
(383) |
Dokler ni aktivirana, zapisovalna naprava ne zapisuje in ne hrani podatkov, omenjenih v poglavjih 3.12.3, 3.12.9 ter od 3.12.12 do vključno 3.12.15. |
(384) |
Pri nameščanju proizvajalci vozil prednastavijo vse znane parametre. |
(385) |
Proizvajalci vozil ali izvajalci namestitve nameščeno zapisovalno napravo aktivirajo najpozneje, preden se vozilo uporabi v področju uporabe Uredbe (ES) št. 561/2006. |
(386) |
Aktivacijo zapisovalne naprave samodejno sproži prva vstavitev veljavne kartice servisne delavnice v katero koli vmesniško napravo za kartice. |
(387) |
Pred ali med aktivacijo se samodejno opravijo tudi vse potrebne operacije povezave med tipalom gibanja in enoto v vozilu. |
(388) |
Podobno se pred ali med aktivacijo samodejno opravijo tudi vse potrebne operacije povezave med zunanjo GNSS opremo in enoto v vozilu. |
(389) |
Po aktivaciji zapisovalna naprava v celoti opravlja predpisane funkcije in ustrezno omejuje dostop do podatkov. |
(390) |
Po aktivaciji zapisovalna naprava opremi za komunikacijo na daljavo sporoča zaščitene podatke za namen usmerjenega cestnega nadzora. |
(391) |
Po aktivaciji zapisovalna naprava v celoti opravlja funkcije zapisovanja in hranjenja podatkov. |
(392) |
Namestitvi sledi kalibracija. Prva kalibracija ne vključuje nujno vnosa registrske številke vozila (VRN), če je pooblaščena servisna delavnica, ki mora opraviti to kalibracijo, ne pozna. V teh okoliščinah in samo v tem trenutku se lastniku vozila dovoli, da vnese VRN z uporabo svoje kartice podjetja, preden se vozilo uporabi v področju uporabe Uredbe (ES) št. 561/2006 (npr. s pomočjo ukazov v sestavu menijev uporabniškega vmesnika enote v vozilu) (14). Kakršne koli posodobitve ali potrditve tega vnosa so možne le z uporabo kartice servisne delavnice. |
(393) |
Namestitev zunanje GNSS opreme zahteva povezavo z enoto v vozilu in preveritev GNSS informacij o položaju. |
(394) |
Zapisovalna naprava je v vozilu nameščena tako, da voznik potrebne funkcije lahko doseže s svojega sedeža. |
5.2 Namestitvena ploščica
(395) |
Po preveritvi zapisovalne naprave ob namestitvi se nanjo pritrdi jasno vidna in enostavno dostopna namestitvena ploščica z gravuro ali trajnim potiskom. Če to ni možno, se ploščica pritrdi na B-stebriček vozila tako, da je jasno vidna. Na vozilih, ki nimajo B-stebrička, se namestitvena ploščica pritrdi na okvir vrat na voznikovi strani vozila in je v vseh primerih jasno vidna. Po vsakem pregledu pri pooblaščenem izvajalcu namestitve ali servisni delavnici se namesto prejšnje ploščice pritrdi nova ploščica. |
(396) |
Na ploščici so navedeni vsaj naslednji podatki:
|
(397) |
Samo za vozila kategorij M1 in N1, ki so opremljena s pretvornikom v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 68/2009 (15), kot je bila nazadnje spremenjena, in kadar ni mogoče vključiti vseh potrebnih informacij, kot so opredeljene v zahtevi 396, se lahko uporabi druga, dodatna ploščica. V teh primerih ta dodatna ploščica vsebuje vsaj zadnje štiri alinee iz zahteve 396. Druga, dodatna ploščica je, če se uporabi, pritrjena ob ali v bližini prve ploščice, opisane v zahtevi 396, in zanjo velja enaka raven zaščite. Tudi na drugi ploščici je navedeno ime, naslov ali trgovsko ime pooblaščenega izvajalca namestitve ali servisne delavnice, ki je opravila namestitev, in datum namestitve. |
5.3 Zapečatenje
(398) |
Zapečateni so naslednji deli:
|
(399) |
Zgoraj omenjeni pečati se smejo odstraniti:
|
(400) |
Vsak prelom teh pečatov se pisno utemelji z navedbo razlogov; ta utemeljitev se da na voljo pristojnemu organu. |
(401) |
Vsak pečat ima serijsko številko, ki mu jo dodeli njegov proizvajalec. Ta številka je edinstvena in se razlikuje od vseh drugih številk pečatov, ki jih dodeljujejo drugi proizvajalci pečatov. Ta edinstvena identifikacijska številka je opredeljena kot: neodstranljiva oznaka MM NNNNNN, pri čemer je MM edinstvena identifikacija proizvajalca (vpisovanje v podatkovno zbirko izvaja Evropska komisija), NNNNNN pa je edinstvena alfanumerična številka pečata, kot jo določi proizvajalec. |
(402) |
Na pečatih je prazen prostor, kamor lahko pooblaščeni izvajalci namestitve, servisne delavnice ali proizvajalci vozil dodajo posebno oznako v skladu s členom 22(3) Uredbe (EU) št. 165/2014. Ta oznaka ne prekriva identifikacijske številke pečata. |
(403) |
Proizvajalci pečatov so vpisani v namenski podatkovni zbirki in identifikacijske številke svojih pečatov javno objavijo v okviru postopka, ki ga določi Evropska komisija. |
(404) |
Pooblaščene servisne delavnice in proizvajalci vozil v okviru Uredbe (EU) št. 165/2014 uporabljajo samo pečate tistih proizvajalcev pečatov, ki so vneseni v zgoraj omenjeni podatkovni zbirki. |
(405) |
Proizvajalci pečatov in njihovi distributerji vodijo popolne evidence o sledljivosti pečatov, prodanih za uporabo v okviru Uredbe (EU) št. 165/2014, in jih na zahtevo predložijo pristojnim nacionalnim organom. |
(406) |
Edinstvena identifikacijska številka pečata je vidna na namestitveni ploščici. |
6 PREVERJANJA, KONTROLNI PREGLEDI IN POPRAVILA
Zahteve glede okoliščin iz člena 22(5) Uredbe (EU) št. 165/2014, ki upravičujejo prelom pečatov, so opredeljene v poglavju 5.3 te priloge.
6.1 Pooblastitev izvajalcev namestitve, servisnih delavnic in proizvajalcev vozil
Države članice odobravajo, redno nadzorujejo in certificirajo organe, ki izvajajo:
— |
nameščanje, |
— |
preverjanja, |
— |
kontrolne preglede, |
— |
popravila. |
Kartice servisne delavnice se izdajo le izvajalcem namestitve in/ali servisnim delavnicam, ki so odobreni za aktivacijo in/ali kalibracijo zapisovalne naprave v skladu s to prilogo ter, če ni ustrezno utemeljeno drugače:
— |
ki niso upravičeni do kartice podjetja in |
— |
katerih druge poslovne dejavnosti ne predstavljajo potencialnega tveganja za varnost sistema, kot je določeno v Dodatku 10. |
6.2 Preverjanje novih ali popravljenih instrumentov
(407) |
Vsako posamezno napravo, novo ali popravljeno, se preveri glede pravilnosti delovanja in točnosti odčitavanja in zapisovanja v okviru mej, predpisanih v poglavjih 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3 in 3.3, z zapečatenjem v skladu s poglavjem 5.3 in kalibracijo. |
6.3 Pregled namestitve
(408) |
Ob namestitvi v vozilo celotna instalacija (vključno z zapisovalno napravo) izpolnjuje določbe glede največjih dovoljenih odstopanj iz poglavij 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3 in 3.3. |
6.4 Redni kontrolni pregledi
(409) |
Redni kontrolni pregledi v vozilu nameščene opreme se opravijo po vsakem popravilu opreme ali po vsaki spremembi značilnega koeficienta vozila ali dejanskega obsega pnevmatik ali po tem, ko napaka časa UTC opreme preseže 20 minut, ali po spremembi registrske številke vozila ali najpozneje dve leti (24 mesecev) po zadnjem kontrolnem pregledu. |
(410) |
Ti kontrolni pregledi vključujejo naslednja preverjanja:
|
(411) |
Če se ugotovi, da se je po zadnjem kontrolnem pregledu zgodil eden od dogodkov, navedenih v poglavju 3.9 „Zaznavanje dogodkov in/ali napak“, ter proizvajalci tahografov in/ali nacionalni organi menijo, da ta dogodek lahko ogroža varnost naprave, servisna delavnica:
|
(412) |
Servisne delavnice v svojih poročilih o kontrolnem pregledu zapišejo vse ugotovitve o prelomljenih pečatih ali napravah za prirejanje. Servisne delavnice ta poročila hranijo najmanj dve leti in jih na zahtevo pristojnih organov dajo na voljo. |
(413) |
Ti kontrolni pregledi vključujejo kalibracijo in preventivno nadomestitev pečatov, za namestitev katerih so odgovorne servisne delavnice. |
6.5 Ugotavljanje napak
(414) |
Napake pri namestitvi in med uporabo se ugotavljajo pod naslednjimi pogoji, ki se štejejo za standardne preskusne pogoje:
|
6.6 Popravila
(415) |
Servisna delavnica ima zmogljivosti za prenos podatkov z zapisovalne naprave, tako da lahko te podatke posreduje nazaj prevoznemu podjetju. |
(416) |
Če okvara zapisovalna naprave tudi po popravilu v servisni delavnici onemogoča prenos zapisanih podatkov, pooblaščena servisna delavnica prevoznemu podjetju izda potrdilo, da podatkov ni mogoče prenesti z zapisovalne naprave. Servisna delavnica hrani kopijo vsakega izdanega potrdila najmanj dve leti. |
7 IZDAJANJE KARTIC
Procesi izdajanja kartic, ki jih vzpostavijo posamezne države članice, so v skladu z naslednjimi določbami:
(417) |
Ob prvi izdaji tahografske kartice prosilcu so indeks zaporedja (če obstaja), indeks nadomestitve in indeks podaljšanja kartice nastavljeni na „0“. |
(418) |
Številke kartic pri neosebnih tahografskih karticah, ki se jih izda enemu nadzornemu organu ali eni servisni delavnici ali enemu prevoznemu podjetju, imajo prvih 13 števk enakih, indeksi zaporedja pa so različni. |
(419) |
Tahografska kartica, ki se jo izda kot nadomestitev za obstoječo tahografsko kartico, ima enako številko kartice kot nadomeščena kartica, le indeks nadomestitve se poveča za „1“ (v vrstnem redu 0 … 9, A … Z). |
(420) |
Tahografska kartica, ki se jo izda kot nadomestitev za obstoječo tahografsko kartico, ima isti datum poteka veljavnosti kot nadomeščena kartica. |
(421) |
Tahografska kartica, ki se jo izda kot podaljšanje obstoječe tahografske kartice, ima enako številko kartice kot kartica, ki se obnavlja, le indeks nadomestitve se vrne na vrednost „0“, indeks podaljšanja pa se poveča za „1“ (v vrstnem redu 0 … 9, A … Z). |
(422) |
Zamenjava obstoječe tahografske kartice, potrebna za spremembo upravnih podatkov, poteka po pravilih za podaljšanje kartice, če se izvede v isti državi članici, ali po pravilih za prvo izdajo kartice, če se izvede v drugi državi članici. |
(423) |
V polje „priimek imetnika kartice“ se pri neosebnih karticah servisnih delavnic ali nadzornih karticah zapiše ime servisne delavnice ali nadzornega organa ali ime izvajalca namestitve ali inšpektorja, če tako določijo države članice. |
(424) |
V skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 165/2014 morajo države članice med seboj po elektronski poti izmenjevati podatke, da bi zagotovile edinstvenost izdanih vozniških kartic. |
8 HOMOLOGACIJA ZAPISOVALNE NAPRAVE IN TAHOGRAFSKIH KARTIC
8.1 Splošne točke
Za namen tega poglavja izraz „zapisovalna naprava“ pomeni „zapisovalno napravo ali njene sestavne dele“. Za kable, ki povezujejo tipalo gibanja z VU, zunanjo GNSS opremo z VU ali opremo za komunikacijo na daljavo z VU, homologacija ni potrebna. Papir, ki ga uporablja zapisovalna naprava, se šteje za sestavni del zapisovalne naprave.
Vsak proizvajalec lahko zaprosi za homologacijo svojega sestavnega dela v kombinaciji s katero koli vrsto tipala gibanja, zunanje GNSS opreme in obratno, pod pogojem, da je vsak od sestavnih delov skladen z zahtevami iz te priloge. Sicer lahko proizvajalci zaprosijo tudi za homologacijo zapisovalne naprave.
(425) |
Zapisovalna naprava se predloži v odobritev skupaj z vsemi vgrajenimi dodatnimi napravami. |
(426) |
Homologacija zapisovalne naprave in tahografskih kartic vključuje varnostne preskuse, preskuse delovanja in preskuse interoperabilnosti. Pozitivne rezultate vsakega od teh preskusov se navede v ustreznem certifikatu. |
(427) |
Pristojni homologacijski organi držav članic ne izdajo certifikata o homologaciji, če nimajo:
za zapisovalno napravo ali tahografsko kartico, ki je predmet zahtevka za homologacijo. |
(428) |
O vsaki spremembi programske ali strojne opreme naprave ali vrste materialov, uporabljenih pri njeni izdelavi, je treba pred uporabo obvestiti organ, ki je napravo homologiral. Ta organ lahko proizvajalcu odobri razširitev homologacije, lahko pa zahteva posodobitev ali potrditev ustreznih potrdil o funkcionalnosti, varnosti in/ali interoperabilnosti. |
(429) |
Postopke za nadgradnjo nameščene zapisovalne naprave odobri organ, ki je zapisovalno napravo homologiral. Nadgradnja programske opreme ne sme spremeniti ali izbrisati nobenih podatkov o voznikovih dejavnostih, shranjenih v zapisovalni napravi. Nadgradnja programske opreme se sme izvesti le na odgovornost proizvajalca opreme. |
(430) |
Homologacija sprememb programske opreme, namenjenih za nadgradnjo predhodno homologirane zapisovalne naprave, se ne sme zavrniti, če se takšne spremembe nanašajo samo na funkcije, ki niso opredeljene v tej prilogi. Iz nadgradnje programske opreme zapisovalne naprave se lahko izvzame uvedba novih naborov znakov, če ta tehnično ni izvedljiva. |
8.2 Potrdilo o varnosti
(431) |
Potrdilo o varnosti se izda v skladu z določbami Dodatka 10 k tej prilogi. Certificirati je treba naslednje sestavne dele zapisovalne naprave: enoto v vozilu, tipalo gibanja, zunanjo GNSS opremo in tahografske kartice. |
(432) |
V izjemnih okoliščinah, ko organi za varnostno certificiranje zavrnejo certificiranje nove opreme zaradi zastarelosti varnostnih mehanizmov, se homologacija še naprej podeli samo v teh posebnih in izjemnih okoliščinah in ko ni nobene druge rešitve, skladne z Uredbo. |
(433) |
V takih okoliščinah zadevna država članica nemudoma obvesti Evropsko komisijo, ki v dvanajstih koledarskih mesecih od podelitve homologacije sproži postopek, s katerim zagotovi, da se ponovno vzpostavi prvotna raven varnosti. |
8.3 Potrdilo o funkcionalnosti
(434) |
Vložnik zahtevka za homologacijo homologacijskemu organu države članice predloži vsa gradiva in dokumentacijo, za katere ta organ meni, da so potrebna. |
(435) |
Proizvajalci v enem mesecu od datuma zahtevka zagotovijo ustrezne vzorce izdelkov, prijavljenih za homologacijo, in s tem povezano dokumentacijo, ki jo zahtevajo laboratoriji, imenovani za opravljanje preskusov delovanja. Stroške, ki nastanejo zaradi tega zahtevka, krije prosilec. Laboratoriji zaupno obravnavajo vse poslovno občutljive informacije. |
(436) |
Potrdilo o funkcionalnosti se izda proizvajalcu šele po tem, ko so uspešno opravljeni vsaj vsi preskusi delovanja, predpisani v Dodatku 9. |
(437) |
Potrdilo o funkcionalnosti izda homologacijski organ. To potrdilo poleg imena prejemnika in identifikacije modela navaja tudi podroben seznam opravljenih preskusov in doseženih rezultatov. |
(438) |
V potrdilu o funkcionalnosti katerega koli sestavnega dela zapisovalne naprave so navedene tudi homologacijske številke vseh drugih homologiranih združljivih sestavnih delov zapisovalne naprave. |
(439) |
V potrdilu o funkcionalnosti katerega koli sestavnega dela zapisovalne naprave so navedeni standardi ISO in CEN, v skladu s katerimi je bil potrjen funkcionalni vmesnik. |
8.4 Potrdilo o interoperabilnosti
(440) |
Preskuse interoperabilnosti se opravijo v enem samem laboratoriju, za katerega je pristojna in odgovorna Evropska komisija. |
(441) |
Laboratorij registrira zahtevke proizvajalcev za preskuse interoperabilnosti v vrstnem redu njihove predložitve. |
(442) |
Zahtevek se uradno registrira šele takrat, ko laboratorij razpolaga z:
O datumu registracije zahtevka se obvesti proizvajalca. |
(443) |
Laboratorij ne opravi nobenih preskusov interoperabilnosti zapisovalne naprave ali tahografske kartice, za katero še nista izdana potrdilo o varnosti in potrdilo o funkcionalnosti, razen v izjemnih okoliščinah, opisanih v zahtevi 432. |
(444) |
Proizvajalec, ki vloži zahtevek za preskuse interoperabilnosti, laboratoriju, odgovornemu za te preskuse, prepusti na razpolago vsa gradiva in dokumentacijo, ki jih je predložil za izvedbo preskusov. |
(445) |
Preskusi interoperabilnosti se v skladu z določbami Dodatka 9 k tej prilogi opravijo za vsako posamezno vrsto zapisovalne naprave ali tahografske kartice:
|
(446) |
Preskusi interoperabilnosti zajemajo vse generacije zapisovalnih naprav ali tahografskih kartic, ki se še uporabljajo. |
(447) |
Laboratorij potrdilo o interoperabilnosti proizvajalcu izda šele po uspešno opravljenih vseh zahtevanih preskusih interoperabilnosti. |
(448) |
Če pri eni ali več zapisovalnih napravah ali tahografskih karticah preskusi skupne uporabnosti niso uspešni, laboratorij proizvajalcu ne izda potrdila o interoperabilnosti, dokler ta ne izvede potrebnih sprememb in njihovi izdelki preskuse interoperabilnosti uspešno prestanejo. Laboratorij ob pomoči proizvajalca, ki ga napaka glede interoperabilnosti zadeva, ugotovi vzrok težave in poskuša pomagati proizvajalcu pri iskanju tehnične rešitve. V primerih, ko proizvajalec spremeni svoj izdelek, mora na svojo odgovornost pri ustreznih organih ugotoviti, ali potrdilo o varnosti in funkcionalnosti za ta izdelek še veljata. |
(449) |
Potrdilo o interoperabilnosti velja šest mesecev. Če proizvajalec v tem času ne pridobi ustreznega certifikata o homologaciji, se potrdilo prekliče. Ta certifikat proizvajalec posreduje homologacijskemu organu države članice, ki je izdal potrdilo o funkcionalnosti. |
(450) |
Nobenega elementa, ki bi bil lahko vzrok napake glede interoperabilnosti, ni dopustno uporabiti za doseganje dobička ali prevladujočega položaja. |
8.5 Certifikat o homologaciji
(451) |
Homologacijski organ države članice izda certifikat o homologaciji takoj, ko ima vsa tri zahtevana potrdila. |
(452) |
V certifikatu o homologaciji katerega koli sestavnega dela zapisovalne naprave so navedene tudi homologacijske številke vseh drugih homologiranih vrst interoperabilnih zapisovalnih naprav. |
(453) |
Ko izda certifikat o homologaciji proizvajalcu, homologacijski organ pošlje kopijo certifikata tudi laboratoriju, pristojnemu za preskuse interoperabilnosti. |
(454) |
Laboratorij, pristojen za preskuse interoperabilnosti, vzdržuje javno spletno stran, na kateri objavlja posodobljeni seznam modelov zapisovalnih naprav ali tahografskih kartic:
|
8.6 Izredni postopek: prva potrdila o interoperabilnosti za zapisovalne naprave in tahografske kartice druge generacije
(455) |
Dokler ne pretečejo štirje meseci od izdaje potrdil o interoperabilnosti za prvih nekaj modelov zapisovalnih naprav in tahografskih kartic (vozniških in nadzornih kartic ter kartic servisne delavnice in kartic podjetja) druge generacije, bo vsako izdano potrdilo o interoperabilnosti (vključno s prvimi, ki bodo izdani) pri zahtevkih, registriranih v tem obdobju, štelo za začasno. |
(456) |
Če bodo po izteku tega obdobja vsi obravnavani izdelki vzajemno interoperabilni, bodo vsa ustrezna potrdila o interoperabilnosti postala dokončna. |
(457) |
Če bodo v tem obdobju ugotovljene napake glede interoperabilnosti, laboratorij, pristojen za preskuse interoperabilnosti, ob pomoči vseh zadevnih proizvajalcev ugotovi vzroke težav in te proizvajalce pozove k izvedbi potrebnih sprememb. |
(458) |
Če bodo tudi po koncu tega obdobja kakšne težave v zvezi z interoperabilnostjo ostale nerešene, laboratorij, pristojen za preskuse interoperabilnosti, v sodelovanju z zadevnimi proizvajalci in homologacijskimi organi, ki so izdali ustrezna potrdila o funkcionalnosti, ugotovi vzroke napak glede interoperabilnosti in navede, katere spremembe bi moral izvesti vsak od zadevnih proizvajalcev. Iskanje tehničnih rešitev lahko traja največ dva meseca; če v tem času ni najdena skupna rešitev, Komisija po posvetovanju z laboratorijem, pristojnim za preskuse interoperabilnosti, odloči, katerim napravam in tahografskim karticam se izdajo dokončna potrdila o interoperabilnosti, in svojo odločitev obrazloži. |
(459) |
Vsi zahtevki za preskuse interoperabilnosti, ki jih laboratorij registrira v času od konca štirimesečnega obdobja po izdaji prvega začasnega potrdila o interoperabilnosti do dne odločitve Komisije, omenjene v zahtevi 455, se odložijo do rešitve začetnih težav glede interoperabilnosti. Ti zahtevki se nato obravnavajo v vrstnem redu njihove registracije. |
(1) Ta način izračuna časa neprekinjene vožnje in skupnega časa odmorov služi za to, da zapisovalna naprava izračuna podatke za opozorilo o prekoračitvi časa neprekinjene vožnje. Ne služi kot podlaga za pravno razlago teh časov. Če te opredelitve zaradi posodobitev druge zadevne zakonodaje postanejo zastarele, se lahko namesto njih za izračun časa neprekinjene vožnje in skupnega časa odmorov uporabijo drugi načini.
(2) NEZNANO obdobje pomeni obdobje, v katerem vozniška kartica ni vstavljena v zapisovalno napravo in za katero ni nikakršnega ročnega vnosa voznikove dejavnosti.
(3) Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (UL L 102, 11.4.2006, str. 1).
(4) Uredba Komisije (EU) št. 1230/2012 z dne 12. decembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za homologacijo za mase in mere motornih vozil in njihovih priklopnikov ter o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 353, 21.12.2012, str. 31), kot je bila nazadnje spremenjena.
(5) Direktiva Sveta 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti (UL L 57, 2.3.1992, str. 27).
(6) Direktiva Sveta 92/23/EGS z dne 31. marca 1992 o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (UL L 129, 14.5.1992, str. 95).
(7) Direktiva Sveta z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o predpisanih tablicah in oznakah za motorna in priklopna vozila ter njihovi namestitvi in načinu pritrditve (UL L 24, 30.1.1976, str. 1).
(8) Direktiva 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).
(9) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).
(10) Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).
(11) Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (UL L 60, 28.2.2014, str. 1).
(12) UL L 281, 23.11.1995, str. 31.
(13) UL L 201, 31.7.2002, str. 37.
(*) V teh stanjih zapisovalna naprava uporablja le tahografsko kartico, vstavljeno v voznikovo režo.
(14) UL L 102, 11.4.2006, str. 1.
(15) Uredba Komisije (ES) št. 68/2009 z dne 23. januarja 2009 o deveti prilagoditvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu tehničnemu napredku (UL L 21, 24.1.2009, str. 3).
Dodatek 1
SLOVAR PODATKOV
KAZALO
1. |
UVOD | 88 |
1.1. |
Pristop pri opredelitvi podatkovnih tipov | 88 |
1.2. |
Sklici | 88 |
2. |
OPREDELITVE PODATKOVNIH TIPOV | 89 |
2.1. |
ActivityChangeInfo | 89 |
2.2. |
Address | 90 |
2.3. |
AESKey | 91 |
2.4. |
AES128Key | 91 |
2.5. |
AES192Key | 91 |
2.6. |
AES256Key | 92 |
2.7. |
BCDString | 92 |
2.8. |
CalibrationPurpose | 92 |
2.9. |
CardActivityDailyRecord | 93 |
2.10. |
CardActivityLengthRange | 93 |
2.11. |
CardApprovalNumber | 93 |
2.12. |
CardCertificate | 94 |
2.13. |
CardChipIdentification | 94 |
2.14. |
CardConsecutiveIndex | 94 |
2.15. |
CardControlActivityDataRecord | 94 |
2.16. |
CardCurrentUse | 95 |
2.17. |
CardDriverActivity | 95 |
2.18. |
CardDrivingLicenceInformation | 95 |
2.19. |
CardEventData | 96 |
2.20. |
CardEventRecord | 96 |
2.21. |
CardFaultData | 96 |
2.22. |
CardFaultRecord | 97 |
2.23. |
CardIccIdentification | 97 |
2.24. |
CardIdentification | 97 |
2.25. |
CardMACertificate | 98 |
2.26. |
CardNumber | 98 |
2.27. |
CardPlaceDailyWorkPeriod | 99 |
2.28. |
CardPrivateKey | 99 |
2.29. |
CardPublicKey | 99 |
2.30. |
CardRenewalIndex | 99 |
2.31. |
CardReplacementIndex | 99 |
2.32. |
CardSignCertificate | 100 |
2.33. |
CardSlotNumber | 100 |
2.34. |
CardSlotsStatus | 100 |
2.35. |
CardSlotsStatusRecordArray | 100 |
2.36. |
CardStructureVersion | 101 |
2.37. |
CardVehicleRecord | 101 |
2.38. |
CardVehiclesUsed | 102 |
2.39. |
CardVehicleUnitRecord | 102 |
2.40. |
CardVehicleUnitsUsed | 102 |
2.41. |
Certifikat | 103 |
2.42. |
CertificateContent | 103 |
2.43. |
CertificateHolderAuthorisation | 104 |
2.44. |
CertificateRequestID | 104 |
2.45. |
CertificationAuthorityKID | 104 |
2.46. |
CompanyActivityData | 105 |
2.47. |
CompanyActivityType | 106 |
2.48. |
CompanyCardApplicationIdentification | 106 |
2.49. |
CompanyCardHolderIdentification | 106 |
2.50. |
ControlCardApplicationIdentification | 106 |
2.51. |
ControlCardControlActivityData | 107 |
2.52. |
ControlCardHolderIdentification | 107 |
2.53. |
ControlType | 108 |
2.54. |
CurrentDateTime | 109 |
2.55. |
CurrentDateTimeRecordArray | 109 |
2.56. |
DailyPresenceCounter | 109 |
2.57. |
Datef | 109 |
2.58. |
DateOfDayDownloaded | 110 |
2.59. |
DateOfDayDownloadedRecordArray | 110 |
2.60. |
Distance | 110 |
2.61. |
DriverCardApplicationIdentification | 110 |
2.62. |
DriverCardHolderIdentification | 111 |
2.63. |
DSRCSecurityData | 112 |
2.64. |
EGFCertificate | 112 |
2.65. |
EmbedderIcAssemblerId | 112 |
2.66. |
EntryTypeDailyWorkPeriod | 113 |
2.67. |
EquipmentType | 113 |
2.68. |
EuropeanPublicKey | 114 |
2.69. |
EventFaultRecordPurpose | 114 |
2.70. |
EventFaultType | 114 |
2.71. |
ExtendedSealIdentifier | 115 |
2.72. |
ExtendedSerialNumber | 116 |
2.73. |
FullCardNumber | 116 |
2.74. |
FullCardNumberAndGeneration | 117 |
2.75. |
Generation | 117 |
2.76. |
GeoCoordinates | 117 |
2.77. |
GNSSAccuracy | 118 |
2.78. |
GNSSContinuousDriving | 118 |
2.79. |
GNSSContinuousDrivingRecord | 118 |
2.80. |
GNSSPlaceRecord | 118 |
2.81. |
HighResOdometer | 119 |
2.82. |
HighResTripDistance | 119 |
2.83. |
HolderName | 119 |
2.84. |
InternalGNSSReceiver | 119 |
2.85. |
K-ConstantOfRecordingEquipment | 119 |
2.86. |
KeyIdentifier | 120 |
2.87. |
KMWCKey | 120 |
2.88. |
Language | 120 |
2.89. |
LastCardDownload | 120 |
2.90. |
LinkCertificate | 120 |
2.91. |
L-TyreCircumference | 121 |
2.92. |
MAC | 121 |
2.93. |
ManualInputFlag | 121 |
2.94. |
ManufacturerCode | 121 |
2.95. |
ManufacturerSpecificEventFaultData | 121 |
2.96. |
MemberStateCertificate | 122 |
2.97. |
MemberStateCertificateRecordArray | 122 |
2.98. |
MemberStatePublicKey | 122 |
2.99. |
Name | 122 |
2.100. |
NationAlpha | 123 |
2.101. |
NationNumeric | 123 |
2.102. |
NoOfCalibrationRecords | 123 |
2.103. |
NoOfCalibrationsSinceDownload | 123 |
2.104. |
NoOfCardPlaceRecords | 123 |
2.105. |
NoOfCardVehicleRecords | 124 |
2.106. |
NoOfCardVehicleUnitRecords | 124 |
2.107. |
NoOfCompanyActivityRecords | 124 |
2.108. |
NoOfControlActivityRecords | 124 |
2.109. |
NoOfEventsPerType | 124 |
2.110. |
NoOfFaultsPerType | 124 |
2.111. |
NoOfGNSSCDRecords | 124 |
2.112. |
NoOfSpecificConditionRecords | 125 |
2.113. |
OdometerShort | 125 |
2.114. |
OdometerValueMidnight | 125 |
2.115. |
OdometerValueMidnightRecordArray | 125 |
2.116. |
OverspeedNumber | 125 |
2.117. |
PlaceRecord | 126 |
2.118. |
PreviousVehicleInfo | 126 |
2.119. |
PublicKey | 127 |
2.120. |
RecordType | 127 |
2.121. |
RegionAlpha | 128 |
2.122. |
RegionNumeric | 128 |
2.123. |
RemoteCommunicationModuleSerialNumber | 129 |
2.124. |
RSAKeyModulus | 129 |
2.125. |
RSAKeyPrivateExponent | 129 |
2.126. |
RSAKeyPublicExponent | 129 |
2.127. |
RtmData | 129 |
2.128. |
SealDataCard | 129 |
2.129. |
SealDataVu | 130 |
2.130. |
SealRecord | 130 |
2.131. |
SensorApprovalNumber | 130 |
2.132. |
SensorExternalGNSSApprovalNumber | 131 |
2.133. |
SensorExternalGNSSCoupledRecord | 131 |
2.134. |
SensorExternalGNSSIdentification | 131 |
2.135. |
SensorExternalGNSSInstallation | 132 |
2.136. |
SensorExternalGNSSOSIdentifier | 132 |
2.137. |
SensorExternalGNSSSCIdentifier | 132 |
2.138. |
SensorGNSSCouplingDate | 133 |
2.139. |
SensorGNSSSerialNumber | 133 |
2.140. |
SensorIdentification | 133 |
2.141. |
SensorInstallation | 133 |
2.142. |
SensorInstallationSecData | 134 |
2.143. |
SensorOSIdentifier | 134 |
2.144. |
SensorPaired | 134 |
2.145. |
SensorPairedRecord | 135 |
2.146. |
SensorPairingDate | 135 |
2.147. |
SensorSCIdentifier | 135 |
2.148. |
SensorSerialNumber | 135 |
2.149. |
Signature | 135 |
2.150. |
SignatureRecordArray | 136 |
2.151. |
SimilarEventsNumber | 136 |
2.152. |
SpecificConditionRecord | 136 |
2.153. |
SpecificConditions | 136 |
2.154. |
SpecificConditionType | 137 |
2.155. |
Hitrost | 137 |
2.156. |
SpeedAuthorised | 137 |
2.157. |
SpeedAverage | 138 |
2.158. |
SpeedMax | 138 |
2.159. |
TachographPayload | 138 |
2.160. |
TachographPayloadEncrypted | 138 |
2.161. |
TDesSessionKey | 138 |
2.162. |
TimeReal | 139 |
2.163. |
TyreSize | 139 |
2.164. |
VehicleIdentificationNumber | 139 |
2.165. |
VehicleIdentificationNumberRecordArray | 139 |
2.166. |
VehicleRegistrationIdentification | 139 |
2.167. |
VehicleRegistrationNumber | 140 |
2.168. |
VehicleRegistrationNumberRecordArray | 140 |
2.169. |
VuAbility | 140 |
2.170. |
VuActivityDailyData | 141 |
2.171. |
VuActivityDailyRecordArray | 141 |
2.172. |
VuApprovalNumber | 141 |
2.173. |
VuCalibrationData | 142 |
2.174. |
VuCalibrationRecord | 142 |
2.175. |
VuCalibrationRecordArray | 143 |
2.176. |
VuCardIWData | 144 |
2.177. |
VuCardIWRecord | 144 |
2.178. |
VuCardIWRecordArray | 145 |
2.179. |
VuCardRecord | 145 |
2.180. |
VuCardRecordArray | 146 |
2.181. |
VuCertificate | 146 |
2.182. |
VuCertificateRecordArray | 146 |
2.183. |
VuCompanyLocksData | 147 |
2.184. |
VuCompanyLocksRecord | 147 |
2.185. |
VuCompanyLocksRecordArray | 148 |
2.186. |
VuControlActivityData | 148 |
2.187. |
VuControlActivityRecord | 148 |
2.188. |
VuControlActivityRecordArray | 149 |
2.189. |
VuDataBlockCounter | 149 |
2.190. |
VuDetailedSpeedBlock | 149 |
2.191. |
VuDetailedSpeedBlockRecordArray | 150 |
2.192. |
VuDetailedSpeedData | 150 |
2.193. |
VuDownloadablePeriod | 150 |
2.194. |
VuDownloadablePeriodRecordArray | 151 |
2.195. |
VuDownloadActivityData | 151 |
2.196. |
VuDownloadActivityDataRecordArray | 151 |
2.197. |
VuEventData | 152 |
2.198. |
VuEventRecord | 152 |
2.199. |
VuEventRecordArray | 153 |
2.200. |
VuFaultData | 154 |
2.201. |
VuFaultRecord | 154 |
2.202. |
VuFaultRecordArray | 155 |
2.203. |
VuGNSSCDRecord | 155 |
2.204. |
VuGNSSCDRecordArray | 156 |
2.205. |
VuIdentification | 156 |
2.206. |
VuIdentificationRecordArray | 157 |
2.207. |
VuITSConsentRecord | 157 |
2.208. |
VuITSConsentRecordArray | 158 |
2.209. |
VuManufacturerAddress | 158 |
2.210. |
VuManufacturerName | 158 |
2.211. |
VuManufacturingDate | 158 |
2.212. |
VuOverSpeedingControlData | 159 |
2.213. |
VuOverSpeedingControlDataRecordArray | 159 |
2.214. |
VuOverSpeedingEventData | 159 |
2.215. |
VuOverSpeedingEventRecord | 159 |
2.216. |
VuOverSpeedingEventRecordArray | 160 |
2.217. |
VuPartNumber | 161 |
2.218. |
VuPlaceDailyWorkPeriodData | 161 |
2.219. |
VuPlaceDailyWorkPeriodRecord | 161 |
2.220. |
VuPlaceDailyWorkPeriodRecordArray | 162 |
2.221. |
VuPrivateKey | 162 |
2.222. |
VuPublicKey | 162 |
2.223. |
VuSerialNumber | 162 |
2.224. |
VuSoftInstallationDate | 162 |
2.225. |
VuSoftwareIdentification | 163 |
2.226. |
VuSoftwareVersion | 163 |
2.227. |
VuSpecificConditionData | 163 |
2.228. |
VuSpecificConditionRecordArray | 163 |
2.229. |
VuTimeAdjustmentData | 164 |
2.230. |
VuTimeAdjustmentGNSSRecord | 164 |
2.231. |
VuTimeAdjustmentGNSSRecordArray | 164 |
2.232. |
VuTimeAdjustmentRecord | 165 |
2.233. |
VuTimeAdjustmentRecordArray | 165 |
2.234. |
WorkshopCardApplicationIdentification | 166 |
2.235. |
WorkshopCardCalibrationData | 166 |
2.236. |
WorkshopCardCalibrationRecord | 167 |
2.237. |
WorkshopCardHolderIdentification | 168 |
2.238. |
WorkshopCardPIN | 168 |
2.239. |
W-VehicleCharacteristicConstant | 169 |
2.240. |
VuPowerSupplyInterruptionRecord | 169 |
2.241. |
VuPowerSupplyInterruptionRecordArray | 169 |
2.242. |
VuSensorExternalGNSSCoupledRecordArray | 170 |
2.243. |
VuSensorPairedRecordArray | 170 |
3. |
OPREDELITVE OBMOČIJ VREDNOSTI IN VELIKOSTI | 171 |
4. |
NABORI ZNAKOV | 171 |
5. |
KODIRANJE | 171 |
6. |
IDENTIFIKATORJI OBJEKTA IN IDENTIFIKATORJI APLIKACIJE | 171 |
6.1. |
Identifikatorji objekta | 171 |
6.2. |
Identifikatorji aplikacije | 172 |
1. UVOD
Ta dodatek določa podatkovne formate, podatkovne elemente in podatkovne strukture, ki se uporabljajo na zapisovalni napravi in tahografskih karticah.
1.1. Pristop pri opredelitvi podatkovnih tipov
V tem dodatku se za opredelitev podatkovnih tipov uporablja abstraktni sintaktični zapis ASN.1. Ta zapis omogoča enostavno in strukturirano opredeljevanje podatkov, hkrati pa ne predpisuje pravil kodiranja, ki so odvisna od aplikacije in okolja.
Dogovori za poimenovanja vrst ASN.1 so v skladu s standardom ISO/IEC 8824-1. To pomeni, da:
— |
kadar je mogoče, je podatkovni tip nakazan že z izbranim imenom, |
— |
kadar je podatkovni tip sestavljen iz drugih podatkovnih tipov, je ime podatkovnega tipa enovit niz abecednih znakov, ki se začne z veliko začetnico, velike začetnice v okviru tega niza pa posredujejo ustrezni pomen, |
— |
v splošnem so imena podatkovnih tipov povezana z imeni podatkovnih tipov, iz katerih so sestavljena, napravo, v katerih so ti podatki shranjeni, in funkcijami, povezanimi s temi podatki. |
Če je določen podatkovni tip po ASN.1 že opredeljen v okviru kakega drugega standarda in če je relevanten za uporabo pri zapisovalni napravi, je tak tip po ASN.1 opredeljen v tem dodatku.
Da se omogoči uporaba več pravil kodiranja, so določeni tipi po ASN.1 v tem dodatku omejeni z identifikatorji območij vrednosti. Identifikatorji območij vrednosti so opredeljeni v odstavku 3 in Dodatku 2.
1.2. Sklici
V tem dodatku so uporabljeni naslednji viri:
ISO 639 |
Koda za predstavljanje imen jezikov. Prva izdaja: 1988. |
ISO 3166 |
Kode za predstavljanje imen držav in njihovih podrejenih enot – 1. del: Kode držav, 2013. |
ISO 3779 |
Cestna vozila – Identifikacijska številka vozila (VIN) – Vsebina in struktura. 2009 |
ISO/IEC 7816-5 |
Identifikacijski dokumenti – Kartice z integriranim vezjem – 5. del: Registracija ponudnikov aplikacije. Druga izdaja: 2004. |
ISO/IEC 7816-6 |
Identification cards – Integrated circuit(s) cards with contacts – Part 6: Interindustry data elements, 2004 + tehnični popravek 1: 2006 |
ISO/IEC 8824-1 |
Information technology – Abstract Syntax Notation One (ASN.1): Specification of basic notation. 2008 + Technical Corrigendum 1: 2012 and Technical Corrigendum 2: 2014. |
ISO/IEC 8825-2 |
Information technology – ASN.1 encoding rules: Specification of Packed Encoding Rules (PER). 2008. |
ISO/IEC 8859-1 |
Informacijska tehnologija – Nabori grafičnih znakov, kodiranih z enim 8-bitnim zlogom – 1. del: Latinična abeceda št. 1. Prva izdaja: 1998. |
ISO/IEC 8859-7 |
Information technology – 8 bit single-byte coded graphic character sets – Part 7: Latin/Greek alphabet. 2003. |
ISO 16844-3 |
Road vehicles – Tachograph systems – Motion Sensor Interface. 2004 + Technical Corrigendum 1: 2006.. |
TR-03110-3 |
BSI / ANSSI Tehnične smernice TR-03110-3, Napredni varnostni mehanizmi za strojno berljive potne listine in varnostni ključ eIDAS – 3. del, Skupne specifikacije, različica 2.20, 3. februar 2015 |
2. OPREDELITVE PODATKOVNIH TIPOV
Pri vsakem od podatkovnih tipov v nadaljevanju je privzeta vrednost za podatkovni element „neznano“ ali „se ne uporablja“, zapolnjen z bajti ‘FF’.
Vsi podatkovni tipi se uporabljajo za aplikacije prve in druge generacije, razen če je drugače navedeno.
2.1. ActivityChangeInfo
Ta podatkovni tip omogoča kodiranje v okviru dvobajtne besede, stanja reže ob času 00:00 in/ali stanja voznika v času 00:00 in/ali spremembe dejavnosti in/ali spremembe stanja vožnje in/ali spremembe stanja kartice za voznika ali sovoznika. Ta podatkovni tip je povezan z zahtevami 105, 266, 291, 320, 321, 343 in 344 iz Priloge 1C.
Dodeljena vrednost – oktetno poravnano: ‘scpaattttttttttt’ B (16 bitov)
Za zapise v podatkovnem spominu (ali status reže)
‘s’B |
Reža:
|
||||||||
‘c’B |
Stanje vožnje:
|
||||||||
‘p’B |
Stanje vozniške kartice (ali kartice servisne delavnice) v ustrezni reži:
|
||||||||
‘aa’B |
Dejavnost
|
||||||||
‘ttttttttttt’B |
Čas spremembe: število minut od 00.00 v danem dnevu. |
Za zapise na vozniško kartico (ali kartico servisne delavnice) (in stanje voznika):
‘s’B |
Reža (ni relevantno, kadar je ‘p’ = 1, razen, kakor je navedeno v spodnji opombi):
|
||||||||
‘c’B |
Stanje vožnje (primer ‘p’ = 0) ali Naslednje stanje dejavnosti (primer ‘p’ = 1):
|
||||||||
‘p’B |
Stanje kartice:
|
||||||||
‘aa’B |
Dejavnost (ni relevantno, kadar je ‘p’ = 1 in ‘c’ = 0, razen, kakor je navedeno v spodnji opombi):
|
||||||||
‘ttttttttttt’B |
Čas spremembe: število minut od 00.00 v danem dnevu. |
Opomba v primeru ‘izvleka kartice’:
Kadar se kartica odstrani:
— |
‘s’ je relevantna in kaže režo, iz katere je kartica odstranjena, |
— |
‘c’ mora biti nastavljen na 0, |
— |
‘p’ mora biti nastavljen na 1, |
— |
‘aa’ mora kodirati trenutno dejavnost, izbrano ob navedenem času. |
Zaradi ročnega vnosa se lahko bita ‘c’ in ‘aa’ besede (shranjene na kartici) pozneje prepišeta, da odražata vnos.
2.2. Address
Naslov.
codePage določa nabor znakov, opredeljenih v poglavju 4,
address je naslov, kodiran z navedenim naborom znakov.
2.3. AESKey
Druga generacija:
AES ključ z dolžino 128, 192 ali 256 bitov.
Dodeljena vrednost: ni podrobneje določena.
2.4. AES128Key
Druga generacija:
ključ AES128.
dolžina označuje dolžino ključa AES128 v oktetih.
aes128Key je ključ AES z dolžino 128 bitov.
Dodeljena vrednost:
dolžina ima vrednost 16.
2.5. AES192Key
Druga generacija:
ključ AES192.
dolžina označuje dolžino ključa AES192 v oktetih.
aes192Key je ključ AES z dolžino 192 bitov.
Dodeljena vrednost:
dolžina ima vrednost 24.
2.6. AES256Key
Druga generacija:
ključ AES256.
dolžina označuje dolžino ključa AES256 v oktetih.
aes256Key je ključ AES z dolžino 256 bitov.
Dodeljena vrednost:
dolžina ima vrednost 32.
2.7. BCDString
BCDString se uporablja za binarno kodirano predstavitev desetiških števil (predstavitev BCD). Ta podatkovni tip se uporablja za predstavitev ene desetiške števke v enem pol-oktetu (4 bitih). BCDString temelji na ISO/IEC 8824-1 „CharacterStringType“.
BCD String uporablja zapis „hstring“. Skrajna leva šestnajstiška števka je najpomembnejši pol-oktet prvega okteta. Mnogokratnik okteta se tvori tako, da se vstavi pol-oktete z zaključnimi ničlami za mestom levega pol-okteta v prvem oktetu.
Dovoljene števke so: 0, 1, .. 9.
2.8. CalibrationPurpose
Koda, ki razloži, zakaj je bil nabor kalibracijskih parametrov zapisan. Ta podatkovni tip je povezan z zahtevama 097 in 098 iz Priloge 1B in zahtevo 119 iz Priloge 1C.
Dodeljena vrednost:
|
prva generacija:
|
|
Druga generacija: poleg vrednosti za prvo generacijo se uporabljajo še naslednje vrednosti:
|
2.9. CardActivityDailyRecord
Na kartici shranjena informacija, povezana z voznikovimi dejavnostmi na določen koledarski dan. Ta podatkovni tip je povezan z zahtevami iz Priloge 1C 266, 291, 320 in 343.
activityPreviousRecordLength je celotna dolžina prejšnjega dnevnega zapisa v bajtih. Največja vrednost je dana z dolžino OCTET STRING, ki vsebuje te zapise (glej CardActivityLengthRange v odstavku 4 Dodatka 2). Kadar je ta zapis najstarejši dnevni zapis, mora biti vrednost activityPreviousRecordLength nastavljena na 0.
activityRecordLength je celotna dolžina tega zapisa v bajtih. Največja vrednost je podana z dolžino OCTET STRING, ki vsebuje te zapise.
activityRecordDate je datum zapisa.
activityDailyPresenceCounter je dnevni števec prisotnosti kartice za ta dan.
activityDayDistance je celotna prevožena pot na ta dan.
activityChangeInfo je množica podatkov ActivityChangeInfo za voznika za ta dan. Vsebuje lahko do največ 1 440 vrednosti (ena sprememba dejavnosti na minuto). Ta množica obvezno vsebuje tudi kodo activityChangeInfo voznikovega stanja ob 00.00.
2.10. CardActivityLengthRange
Število bajtov na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, ki so na voljo za hranjenje zapisov voznikovih dejavnosti.
Dodeljena vrednost: glej Dodatek 2.
2.11. CardApprovalNumber
Homologacijska številka kartice.
Dodeljena vrednost:
homologacijska številka se navede, kakor je objavljena na ustreznem spletišču Komisije, tj. vključno z vezaji, če obstajajo. Homologacijska številka se poravna levo.
2.12. CardCertificate
Prva generacija:
certifikat javnega ključa kartice.
2.13. CardChipIdentification
Informacija, shranjena na kartici, povezana z identifikacijo integriranega vezja (IC) kartice (zahteva 249 v Prilogi 1C). icSerialNumber skupaj z icManufacturingReferences nedvoumno identificira čip kartice. icSerialNumber sama po sebi čipa kartice ne identificira nedvoumno.
icSerialNumber je serijska številka IC.
icManufacturingReferences je identifikator IC, ki ga določi proizvajalec.
2.14. CardConsecutiveIndex
Zaporedna tekoča številka kartice (opredelitev h).
Dodeljena vrednost: (glej poglavje 7 Priloge 1C).
Vrstni red pri povečevanju: ‘0, …, 9, A, …, Z, a, …, z’
2.15. CardControlActivityDataRecord
Informacija, shranjena na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, povezana z zadnjim nadzorom voznika (zahteve 274, 299, 327 in 350 iz Priloge 1C).
controlType je vrsta nadzora.
controlTime je datum in čas nadzora.
controlCardNumber je FullCardNumber inšpektorja, ki je opravil nadzor.
controlVehicleRegistration je registrska številka vozila, v zvezi s katerim je bil izveden nadzor, in država članica, v kateri je vozilo registrirano.
controlDownloadPeriodBegin in controlDownloadPeriodEnd je obdobje, za katerega so bili preneseni podatki, če je bil prenos opravljen.
2.16. CardCurrentUse
Informacija o dejanski uporabi kartice (zahteve 273, 298, 326 in 349 iz Priloge 1C).
sessionOpenTime je čas, v katerem je bila kartica vstavljena za trenutno uporabo. Ob izvleku kartice se ta podatek nastavi na nič.
sessionOpenVehicle je identifikacija vozila, ki se trenutno uporablja, in se nastavi ob vstavitvi kartice. Ob izvleku kartice se ta podatek nastavi na nič.
2.17. CardDriverActivity
Informacija, shranjena na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, povezana z dejavnostmi voznika (zahteve 267, 268, 292, 293, 321 in 344 iz Priloge 1C).
activityPointerOldestDayRecord je specifikacija začetka pomnilniškega prostora (število bajtov od začetka niza) najstarejšega popolnega dnevnega zapisa v nizu activityDailyRecords. Največja vrednost je dana z dolžino niza.
activityPointerNewestRecord je specifikacija začetka pomnilniškega prostora (število bajtov od začetka niza) najnovejšega dnevnega zapisa v nizu activityDailyRecords. Največja vrednost je dana z dolžino niza.
activityDailyRecords je razpoložljivi prostor za hranjenje podatkov o voznikovih dejavnostih (podatkovna struktura: CardActivityDailyRecord) za vsak koledarski dan, na katerega je kartica uporabljena.
Dodeljena vrednost: ta oktetni niz se ciklično polni z zapisi CardActivityDailyRecord. Ob prvi uporabi se začne shranjevanje v prvi bajt niza. Vsi novi zapisi se pripnejo za koncem prejšnjega. Ko je niz poln, se shranjevanje nadaljuje v prvi bajt niza ne glede na prekinitev, ki zaradi tega nastane v podatkovnem elementu. Pred vstavitvijo novih podatkov o dejavnostih v niz (podaljšanjem tekočega activityDailyRecord ali vstavitvijo novega activityDailyRecord), ki bodo prepisali starejše podatke o dejavnostih, je treba posodobiti activityPointerOldestDayRecord, tako da ustreza novemu položaju najstarejšega popolnega dnevnega zapisa, activityPreviousRecordLength tega (novega) najstarejšega popolnega dnevnega zapisa pa nastaviti na 0.
2.18. CardDrivingLicenceInformation
Informacija, shranjena na vozniški kartici, povezana s podatki o imetnikovem vozniškem dovoljenju (zahtevi 259 in 284 iz Priloge 1C).
drivingLicenceIssuingAuthority je organ, pristojen za izdajanje vozniških dovoljenj.
drivingLicenceIssuingNation je državna pripadnost organa, ki je izdal vozniško dovoljenje.
drivingLicenceNumber je številka vozniškega dovoljenja.
2.19. CardEventData
Informacija, shranjena na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, povezana z dogodki v zvezi z imetnikom kartice (zahteve 260, 285, 318 in 341 iz Priloge 1C).
CardEventData je niz, urejen po naraščajoči vrednosti EventFaultType, zapisov cardEventRecords (razen zapisov poskusov kršenja varnosti, ki so zbrani v zadnji množici niza).
cardEventRecords je množica zapisov dogodkov določene vrste (ali kategorije pri dogodkih poskusov kršenja varnosti).
2.20. CardEventRecord
Informacija, shranjena na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, povezana z dogodkom v zvezi z imetnikom kartice (zahteve 261, 286, 318 in 341 iz Priloge 1C).
eventType je vrsta dogodka.
eventBeginTime je datum in čas začetka dogodka.
eventEndTime je datum in čas konca dogodka.
eventVehicleRegistration je registrska številka vozila, v katerem je dogodek nastopil, in država članica, v kateri je vozilo registrirano.
2.21. CardFaultData
Informacija, shranjena na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, povezana z napakami v zvezi z imetnikom kartice (zahteve 263, 288, 318 in 341 iz Priloge 1C).
CardFaultData je niz množice zapisov napak v zapisovalni napravi, za njimi pa še množice zapisov napak na kartici.
cardFaultRecords je množica zapisov napak določene kategorije napak (zapisovalna naprava ali kartica).
2.22. CardFaultRecord
Informacija, shranjena na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, povezana z napako v zvezi z imetnikom kartice (zahteve 264, 289, 318 in 341 iz Priloge 1C).
faultType je vrsta napake.
faultBeginTime je datum in čas začetka napake.
faultEndTime je datum in čas konca napake.
faultVehicleRegistration je registrska številka vozila, v katerem se je napaka zgodila, in država članica, v kateri je vozilo registrirano.
2.23. CardIccIdentification
Informacija, shranjena na kartici, povezana z identifikacijo integriranega vezja (IC) kartice (zahteva 248 iz Priloge 1C).
clockStop je način Clockstop, opredeljen v Dodatku 2.
cardExtendedSerialNumber je edinstvena serijska številka kartice integriranega vezja, kot jo podrobno določa podatkovni tip ExtendedSerialNumber.
cardApprovalNumber je homologacijska številka kartice.
cardPersonaliserID je ID personalizatorja kartice, kodiran kot ManufacturerCode.
embedderIcAssemblerId kaže podatek o vgrajevalcu/sestavljalcu integriranega vezja.
icIdentifier je identifikator integriranega vezja na kartici in njegov izdelovalec, kot je opredeljen v ISO/IEC 7816-6.
2.24. CardIdentification
Informacija, shranjena na kartici, povezana z identifikacijo kartice (zahteve 255, 280, 310, 333, 359, 365, 371 in 377 iz Priloge 1C).
cardIssuingMemberState je koda države članice, ki je izdala kartico.
cardNumber je številka kartice.
cardIssuingAuthorityName je ime organa, ki je izdal kartico.
cardIssueDate je datum izdaje kartice zdajšnjemu imetniku.
cardValidityBegin je datum začetka veljavnosti kartice.
cardExpiryDate je datum izteka veljavnosti kartice.
2.25. CardMACertificate
Druga generacija:
certifikat javnega ključa kartice za medsebojno avtentikacijo z enoto v vozilu. Struktura tega certifikata je določena v Dodatku 11.
2.26. CardNumber
Številka kartice, kakor jo opredeljuje opredelitev g).
driverIdentification je edinstvena identifikacija voznika v državi članici.
ownerIdentification je edinstvena identifikacija podjetja, servisne delavnice ali nadzornega organa v državi članici.
cardConsecutiveIndex je indeks zaporedja kartice.
cardReplacementIndex je indeks nadomestitve kartice.
cardRenewalIndex je indeks podaljšanja kartice.
Prvi niz izbire je primeren za kodiranje številke vozniške kartice, drugi niz izbire pa za kodiranje številk kartic servisne delavnice, nadzornih kartic in kartic podjetja.
2.27. CardPlaceDailyWorkPeriod
Informacija, shranjena na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, povezana s kraji začetkov in/ali koncev dnevnih delovnih izmen (zahteve 272, 297, 325 in 348 iz Priloge 1C).
placePointerNewestRecord je indeks zadnjega posodobljenega zapisa krajev.
Dodeljena vrednost: število, ki ustreza števcu zapisa kraja; začne se z vrednostjo ‘0’ za prvi zapis kraja v strukturi.
placeRecords je množica zapisov z informacijami o vnesenih krajih.
2.28. CardPrivateKey
Prva generacija:
zasebni ključ kartice.
2.29. CardPublicKey
Javni ključ kartice.
2.30. CardRenewalIndex
Indeks podaljšanja kartice (opredelitev i).
Dodeljena vrednost: (glej poglavje VII te priloge).
‘0’ |
Prva izdaja. |
Vrstni red pri povečevanju: ‘0, …, 9, A, …, Z’
2.31. CardReplacementIndex
Indeks nadomestitve kartice (opredelitev j).
Dodeljena vrednost: (glej poglavje VII te priloge).
‘0’ |
Prvotna kartica. |
Vrstni red pri povečevanju: ‘0, …, 9, A, …, Z’
2.32. CardSignCertificate
Druga generacija:
certifikat javnega ključa kartice za podpis. Struktura tega certifikata je določena v Dodatku 11.
2.33. CardSlotNumber
Koda za razločevanje med režama enote v vozilu.
Dodeljena vrednost: ni podrobneje določena.
2.34. CardSlotsStatus
Koda vrste kartic, vstavljenih v režo enote v vozilu.
Dodeljena vrednost – oktetno poravnano: ‘ccccdddd’B
‘cccc’B |
Identifikacija vrste kartice, vstavljene v sovoznikovi reži, |
‘dddd’B |
Identifikacija vrste kartice, vstavljene v voznikovi reži, |
z naslednjimi identifikacijskimi kodami:
‘0000’B |
ni vstavljena nobena kartica, |
‘0001’B |
vstavljena je vozniška kartica, |
‘0010’B |
vstavljena je kartica servisne delavnice, |
‘0011’B |
vstavljena je nadzorna kartica, |
‘0100’B |
vstavljena je kartica podjetja. |
2.35. CardSlotsStatusRecordArray
Druga generacija:
CardSlotsStatus in metapodatki, kot se uporabljajo v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (CardSlotsStatus). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost CardSlotsStatus.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov CardSlotsStatus.
2.36. CardStructureVersion
Koda, ki označuje različico uvedene strukture na tahografski kartici.
Dodeljena vrednost:‘aabb’H:
‘aa’H |
Indeks sprememb strukture.
|
||||
‘bb’H |
Indeks sprememb pri uporabi podatkovnih elementov, opredeljenih za strukturo podano z višjim bajtom.
|
2.37. CardVehicleRecord
Informacija, shranjena na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, povezana z obdobjem uporabe vozila na določen koledarski dan (zahteve 269, 294, 322 in 345 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() vehicleOdometerBegin je vrednost števca prevožene poti na začetku obdobja uporabe vozila. vehicleOdometerEnd je vrednost števca prevožene poti ob koncu obdobja uporabe vozila. vehicleFirstUse je datum in čas začetka obdobja uporabe vozila. vehicleLastUse je datum in čas konca obdobja uporabe vozila. vehicleRegistration je registrska številka vozila in država, v kateri je registrirano. vuDataBlockCounter je vrednost VuDataBlockCounter ob zadnjem izpisu obdobja uporabe vozila. |
|
Druga generacija: ![]() Poleg elementov za prvo generacijo se uporablja še naslednji podatkovni element: VehicleIdentificationNumber je identifikacijska številka vozila, ki se nanaša na vozilo kot celoto. |
2.38. CardVehiclesUsed
Informacija, shranjena na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, povezana z vozili, ki jih uporablja imetnik kartice (zahteve 270, 295, 323 in 346 iz Priloge 1C).
placePointerNewestRecord je indeks zadnjega posodobljenega zapisa vozila.
Dodeljena vrednost: število, ki ustreza števcu zapisa vozila; začne se z vrednostjo ‘0’ za prvi zapis vozila v strukturi.
cardVehicleRecords je množica zapisov podatkov o uporabljenih vozilih.
2.39. CardVehicleUnitRecord
Druga generacija:
informacija, shranjena na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, povezana z uporabljeno enoto v vozilu (zahtevi 303 in 351 iz Priloge 1C).
timeStamp je datum in čas začetka obdobja uporabe enote v vozilu (tj. prve vstavitve kartice v enoto v vozilu v danem obdobju).
manufacturerCode identificira proizvajalca enote v vozilu.
deviceID identificira vrsto enote v vozilu proizvajalca. Vrednost določi proizvajalec.
vuSoftwareVersion je različica programske opreme enote v vozilu.
2.40. CardVehicleUnitsUsed
Druga generacija:
informacija, shranjena na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, povezana z enotami v vozilu, ki jih je uporabljal imetnik kartice (zahtevi 306 in 352 iz Priloge 1C).
vehicleUnitPointerNewestRecord je indeks zadnjega posodobljenega zapisa enote v vozilu.
Dodeljena vrednost: število, ki ustreza števcu zapisa enot v vozilu; začne se z vrednostjo ‘0’ za prvi zapis enote v vozilu v strukturi.
cardVehicleUnitRecords je množica zapisov podatkov o uporabljenih enotah v vozilu.
2.41. Certifikat
Certifikat javnega ključa, ki ga je izdal certifikacijski organ.
|
Prva generacija: ![]() Dodeljena vrednost: digitalni podpis z delno obnovljeno vsebino CertificateContent v skladu z Dodatkom 11 „Skupni varnostni mehanizmi“: podpis (128 bajtov) || ostanek javnega ključa (58 bajtov) || oznaka certifikacijskega organa (8 bajtov). |
|
Druga generacija: ![]() Dodeljena vrednost: glej Dodatek 11. |
2.42. CertificateContent
Prva generacija:
(berljiva) vsebina certifikata javnega ključa v skladu z Dodatkom 11 „Skupni varnostni mehanizmi“.
certificateProfileIdentifier je različica ustreznega certifikata.
Dodeljena vrednost:‘01h’ za to različico.
certificationAuthorityReference identificira certifikacijski organ, ki je izdal certifikat. Sklicuje se tudi na javni ključ tega certifikacijskega organa.
certificateHolderAuthorisation identificira pravice imetnika certifikata.
certificateEndOfValidity je datum administrativnega izteka veljavnosti certifikata.
certificateHolderReference identificira imetnika certifikata. Vsebuje tudi sklic na njegov javni ključ.
publicKey je javni ključ, certificiran s tem certifikatom.
2.43. CertificateHolderAuthorisation
Identifikacija pravic imetnika certifikata.
|
Prva generacija:
|
|
Druga generacija:
|
2.44. CertificateRequestID
Edinstvena identifikacija zahtevka za certifikat. Če v času tvorbe certifikata ni znana serijska številka enote v vozilu, za katero je ključ namenjen, se lahko uporabi tudi kot identifikator javnega ključa enote v vozilu.
requestSerialNumber je serijska številka zahtevka za certifikat, edinstvena za proizvajalca in mesec spodaj.
requestMonthYear je identifikacija meseca in leta zahtevka za certifikat.
Dodeljena vrednost: BCD-kodirana mesec (dve števki) in leto (zadnji dve števki).
crIdentifier: je identifikator, s katerim se zahtevek za certifikat loči od podaljšane serijske številke.
Dodeljena vrednost:‘FFh’.
manufacturerCode: je številska koda proizvajalca, ki zahteva certifikat.
2.45. CertificationAuthorityKID
Identifikator javnega ključa certifikacijskega organa (države članice ali EU).
nationNumeric je številska koda države certifikacijskega organa.
nationAlpha je alfanumerična koda države certifikacijskega organa.
keySerialNumber je serijska številka, po kateri se v primeru sprememb ključev med seboj ločijo različni ključi certifikacijskega organa.
additionalInfo je dvobajtno polje za dodatne kode (značilne za certifikacijski organ).
caIdentifier je identifikator, po katerem se identifikator ključa certifikacijskega organa loči od drugih identifikatorjev ključev.
Dodeljena vrednost:‘01h’.
2.46. CompanyActivityData
Informacija, shranjena na kartici podjetja, povezana z dejavnostmi, opravljenimi s kartico (zahtevi 373 in 379 iz Priloge 1C).
companyPointerNewestRecord je indeks zadnjega posodobljenega zapisa companyActivityRecord.
Dodeljena vrednost: število, ki ustreza števcu zapisa dejavnosti podjetja; začne se z vrednostjo ‘0’ za prvi zapis dejavnosti podjetja v strukturi.
companyActivityRecords je množica vseh zapisov dejavnosti podjetja.
companyActivityRecord je niz informacij, povezanih z eno dejavnostjo podjetja.
companyActivityType je vrsta dejavnosti podjetja.
companyActivityTime je datum in čas dejavnosti podjetja.
cardNumberInformation je številka kartice in država izdajateljica kartice, s katere so bili preneseni podatki, če je relevantno.
vehicleRegistrationInformation je registrska številka vozila in država, v kateri je registrirano, za katero so bili preneseni podatki, oziroma je bila blokada vklopljena ali izklopljena.
downloadPeriodBegin in downloadPeriodEnd je obdobje, preneseno iz enote v vozilu, če je relevantno.
2.47. CompanyActivityType
koda dejavnosti, ki jo je opravilo podjetje s svojo kartico podjetja.
2.48. CompanyCardApplicationIdentification
Informacija, shranjena na kartici podjetja, povezana z identifikacijo uporabe kartice (zahtevi 369 in 375 iz Priloge 1C).
typeOfTachographCardId določa uporabljeno vrsto kartice.
cardStructureVersion določa različico uporabljene strukture na kartici.
noOfCompanyActivityRecords je število zapisov dejavnosti podjetja, ki jih lahko hrani kartica.
2.49. CompanyCardHolderIdentification
Informacija, shranjena na kartici podjetja, povezana z identifikacijo imetnika kartice (zahtevi 372 in 378 iz Priloge 1C).
companyName je ime podjetja, ki je imetnik kartice.
companyAddress je naslov podjetja, ki je imetnik kartice.
cardHolderPreferredLanguage je izbrani jezik imetnika kartice.
2.50. ControlCardApplicationIdentification
Informacija, shranjena na nadzorni kartici, povezana z identifikacijo aplikacije kartice (zahtevi 357 in 363 iz Priloge 1C).
typeOfTachographCardId določa uporabljeno vrsto kartice.
cardStructureVersion določa različico uporabljene strukture na kartici.
noOfControlActivityRecords je število zapisov nadzornih dejavnosti, ki jih lahko hrani kartica.
2.51. ControlCardControlActivityData
Informacija, shranjena na nadzorni kartici, povezana z nadzornimi dejavnostmi, opravljenimi s kartico (zahtevi 361 in 367 iz Priloge 1C).
controlPointerNewestRecord je indeks zadnjega posodobljenega zapisa nadzornih dejavnosti.
Dodeljena vrednost: število, ki ustreza števcu zapisa nadzornih dejavnosti; začne se z vrednostjo ‘0’ za prvi zapis nadzornih dejavnosti v strukturi.
controlActivityRecords je množica vseh zapisov nadzornih dejavnosti.
controlActivityRecord je niz informacij, povezanih z enim nadzorom.
controlType je vrsta nadzora.
controlTime je datum in čas nadzora.
controlledCardNumber je številka kartice in država izdajateljica kartice, ki se nadzoruje.
controlledVehicleRegistration je registrska številka vozila, v zvezi s katerim je bil izveden nadzor, in država, v kateri je registrirano.
controlDownloadPeriodBegin in controlDownloadPeriodEnd je obdobje, za katero se lahko prenesejo podatki.
2.52. ControlCardHolderIdentification
Informacija, shranjena na nadzorni kartici, povezana z identifikacijo imetnika kartice (zahtevi 360 in 366 iz Priloge 1C).
controlBodyName je ime nadzornega organa imetnika kartice.
controlBodyAddress je naslov nadzornega organa imetnika kartice.
cardHolderName je priimek in ime(na) imetnika nadzorne kartice.
cardHolderPreferredLanguage je izbrani jezik imetnika kartice.
2.53. ControlType
Koda, ki označuje dejavnosti, opravljene med nadzorom. Ta podatkovni tip je povezan z zahtevami 126, 274, 299, 327 in 350 iz Priloge 1C.
|
Prva generacija: dodeljena vrednost – oktetno poravnano: ‘cvpdxxxx’B (8 bitov)
|
|
Druga generacija: dodeljena vrednost – oktetno poravnano: ‘cvpdexxx’B (8 bitov)
|
2.54. CurrentDateTime
Trenutni datum in čas zapisovalne naprave.
Dodeljena vrednost: ni podrobneje določena.
2.55. CurrentDateTimeRecordArray
Druga generacija:
trenutni datum in čas ter metapodatki, kot se uporabljajo v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (CurrentDateTime). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost CurrentDateTime.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov trenutnega datuma in časa.
2.56. DailyPresenceCounter
Števec, shranjen na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, ki se poveča za ena za vsak koledarski dan, v katerem je kartica vstavljena v VU. Ta podatkovni tip je povezan z zahtevami 266, 299, 320 in 343 iz Priloge 1C.
Dodeljena vrednost: zaporedno število z največjo vrednostjo = 9 999; po tem se začne spet od 0. Ob prvi izdaji kartice je število nastavljeno na 0.
2.57. Datef
Datum, zapisan v številskem formatu, primernem za tiskanje.
Dodeljena vrednost:
llll |
Leto |
mm |
Mesec |
dd |
Dan |
‘00000000’H |
izrecno ne označuje nobenega datuma. |
2.58. DateOfDayDownloaded
Druga generacija:
datum in čas prenosa.
Dodeljena vrednost: ni podrobneje določena.
2.59. DateOfDayDownloadedRecordArray
Druga generacija:
datum in čas prenosa ter metapodatki, kot se uporabljajo v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (DateOfDayDownloaded). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost CurrentDateTime.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov datuma in časa prenosa podatkov.
2.60. Distance
Prevožena pot (rezultat izračuna razlike med dvema vrednostma števca prevožene poti v kilometrih).
Dodeljena vrednost: binarno število brez predznaka. Vrednost v km v območju delovanja od 0 do 9 999 km.
2.61. DriverCardApplicationIdentification
Informacija, shranjena na vozniški kartici, povezana z identifikacijo aplikacije kartice (zahtevi 253 in 278 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() typeOfTachographCardId določa uporabljeno vrsto kartice. cardStructureVersion določa različico uporabljene strukture na kartici. noOfEventsPerType je število dogodkov posamezne vrste, ki jih lahko zapiše kartica. noOfFaultsPerType je število napak posamezne vrste, ki jih lahko zapiše kartica. activityStructureLength označuje število razpoložljivih bajtov za hranjenje zapisov dejavnosti. noOfCardVehicleRecords je število zapisov vozila, ki jih lahko vsebuje kartica. noOfCardPlaceRecords je število krajev, ki jih lahko zapiše kartica. |
|
Druga generacija: ![]() Poleg elementov za prvo generacijo se uporabljajo še naslednji podatkovni elementi:
|
2.62. DriverCardHolderIdentification
Informacija, shranjena na vozniški kartici, povezana z identifikacijo imetnika kartice (zahtevi 256 in 281 iz Priloge 1C).
cardHolderName je priimek in ime(na) imetnika vozniške kartice.
cardHolderBirthDate je datum rojstva imetnika vozniške kartice.
cardHolderPreferredLanguage je izbrani jezik imetnika kartice.
2.63. DSRCSecurityData
Druga generacija:
informacija v golem besedilu in MAC, ki se pošlje prek DSRC iz tahografa v daljinski čitalnik, za podrobnosti glej poglavje 13 Dela B iz Dodatka 11.
tag je del kodiranja DER-TLV in se nastavi na ‘81 10’ (glej poglavje 13 Dela B iz Dodatka 11).
currentDateTime je trenutni datum in čas enote v vozilu.
counter šteje sporočila RTM.
vuSerialNumber je serijska številka enote v vozilu.
dSRCMKVersionNumber je številka različice glavnega ključa DSRC, iz katerega so bili ustvarjeni ključi DSRC, specifični za VU.
tagLengthMac je oznaka in dolžina podatkovnega objekta MAC kot del kodiranja DER-TLV. Oznaka se nastavi na ‘8E’, dolžina kodira dolžino MAC v oktetih (glej poglavje 13 Dela B iz Dodatka 11).
mac je MAC, izračunan na podlagi sporočila RTM (glej poglavje 13 Dela B iz Dodatka 11).
2.64. EGFCertificate
Druga generacija:
certifikat javnega ključa zunanje GNSS opreme za vzajemno avtentikacijo z enoto v vozilu. Struktura tega certifikata je določena v Dodatku 11.
2.65. EmbedderIcAssemblerId
Kaže podatek o vgrajevalcu IC.
countryCode je dvočrkovna koda države vgrajevalca modula v skladu z ISO 3166.
moduleEmbedder identificira vgrajevalca modula.
manufacturerInformation za interno uporabo proizvajalca.
2.66. EntryTypeDailyWorkPeriod
Koda, po kateri se razlikujejo vnosi kraja in načini vnosa ob začetku in ob koncu dnevne delovne izmene.
|
Prva generacija ![]() Dodeljena vrednost: v skladu z ISO/IEC8824-1. |
|
Druga generacija: ![]() Dodeljena vrednost: v skladu z ISO/IEC8824-1. |
2.67. EquipmentType
Koda, po kateri se ločijo vrste naprave za tahografsko aplikacijo.
|
Prva generacija: ![]() Dodeljena vrednost: v skladu z ISO/IEC8824-1. Vrednost 0 je rezervirana za namen imenovanja države članice ali Evrope v polje certifikatov CHA. |
|
Druga generacija: enake vrednosti kot pri prvi generaciji se uporabljajo z naslednjimi dodatki: ![]() Opomba: vrednosti za drugo generacijo za ploščico, pretvornik in zunanjo GNSS povezavo ter vrednosti za prvo generacijo za enoto v vozilu in tipalo gibanja se lahko uporabljajo v SealRecord, tj. če se uporablja. |
2.68. EuropeanPublicKey
Prva generacija:
evropski javni ključ.
2.69. EventFaultRecordPurpose
Koda z razlago, zakaj je bil dogodek ali napaka zapisan.
Dodeljena vrednost:
|
eden od 10 najnovejših (ali zadnjih) dogodkov ali napak najdaljši dogodek za enega od 10 zadnjih dni nastopov dogodkov eden od 5 najdaljših dogodkov v zadnjih 365 dneh zadnji dogodek za enega od 10 zadnjih dni nastopov dogodkov najresnejši dogodek za enega od 10 zadnjih dni nastopov dogodkov eden od 5 najresnejših dogodkov v zadnjih 365 dneh prvi dogodek ali napaka, ki je nastopila po zadnji kalibraciji aktivni/tekoči dogodek ali napaka RFU določi proizvajalec |
2.70. EventFaultType
Koda, ki označuje dogodek ali napako.
Dodeljena vrednost:
|
Prva generacija:
|
|
Druga generacija: enake vrednosti kot pri prvi generaciji se uporabljajo z naslednjimi dodatki:
|
2.71. ExtendedSealIdentifier
Druga generacija:
podaljšani identifikator pečata edinstveno identificira pečat (zahteva 401 iz Priloge 1C).
manufacturerCode je koda proizvajalca pečata.
sealIdentifier je identifikator za pečat, ki je glede na proizvajalca edinstven.
2.72. ExtendedSerialNumber
Edinstvena identifikacija opreme. Uporablja se lahko tudi kot identifikator opreme javnega ključa.
|
Prva generacija: ![]() serialNumber je serijska številka naprave, edinstvena za proizvajalca, vrsto naprave ter mesec in leto proizvodnje spodaj. monthYear je identifikacija meseca in leta izdelave (ali dodelitve serijske številke). Dodeljena vrednost: BCD-kodirana mesec (dve števki) in leto (zadnji dve števki). type je identifikator vrste naprave. Dodeljena vrednost: določi proizvajalec; vrednost ‘FFh’ je rezervirana. manufacturerCode: je številska koda, ki identificira proizvajalca homologacijske opreme. |
|
Druga generacija: ![]() serialNumber glej prvo generacijo. monthYear glej prvo generacijo. type označuje vrsto opreme. manufacturerCode: glej prvo generacijo. |
2.73. FullCardNumber
Koda, ki v celoti identificira tahografsko kartico.
cardType je vrsta tahografske kartice.
cardIssuingMemberState je koda države članice, ki je izdala kartico.
cardNumber je številka kartice.
2.74. FullCardNumberAndGeneration
Druga generacija:
koda, ki v celoti identificira tahografsko kartico in njeno generacijo.
fullcardNumber identificira tahografsko kartico.
generation označuje generacijo uporabljene tahografske kartice.
2.75. Generation
Druga generacija:
označuje generacijo uporabljenega tahografa.
Dodeljena vrednost:
‘00’H |
RFU |
‘01’H |
Prva generacija |
‘02’H |
Druga generacija |
‘03’H .. ‘FF’H |
RFU |
2.76. GeoCoordinates
Druga generacija:
zemljepisne koordinate so kodirane kot cela števila. Ta cela števila so večkratniki kodiranja ±DDMM.M za zemljepisno širino in kodiranja ±DDDMM.M za zemljepisno dolžino. Tu ±DD oziroma ±DDD označuje stopinje in MM.M minute.
latitude je kodiran kot večkratnik (faktor 10) predstavitve ± DDMM.M.
longitude je kodiran kot večkratnik (faktor 10) predstavitve ± DDDMM.M.
2.77. GNSSAccuracy
Druga generacija:
točnost GNSS podatkov o položaju (opredelitev eee)). Ta točnost je kodirana kot celo število in je večkratnik (faktor 10) vrednosti X.Y, dobljene iz stavka GSA NMEA.
2.78. GNSSContinuousDriving
Druga generacija:
informacija, shranjena na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, povezana z GNSS položajem vozila, če čas neprekinjene vožnje voznika doseže večkratnik treh ur (zahtevi 306 in 354 iz Priloge 1C).
gnssCDPointerNewestRecord je indeks zadnjega posodobljenega GNSS zapisa neprekinjene vožnje.
Dodeljena vrednost: število, ki ustreza števcu GNSS zapisa neprekinjene vožnje; začne se z vrednostjo ‘0’ za prvi GNSS zapis neprekinjene vožnje v strukturi.
gnssContinuousDrivingRecords je množica podatkov, ki vsebujejo datum in čas, ko neprekinjena vožnja doseže večkratnik treh ur, in informacijo o položaju vozila.
2.79. GNSSContinuousDrivingRecord
Druga generacija:
informacija, shranjena na vozniški kartici ali kartici servisne delavnice, povezana z GNSS položajem vozila, če čas neprekinjene vožnje voznika doseže večkratnik treh ur (zahtevi 305 in 353 iz Priloge 1C).
timeStamp je datum in čas, ko čas neprekinjene vožnje imetnika kartice doseže večkratnik treh ur.
gnssPlaceRecord vsebuje informacijo, povezano s položajem vozila.
2.80. GNSSPlaceRecord
Druga generacija:
informacija, povezana s položajem GNSS vozila (zahteve 108, 109, 110, 296, 305, 347 in 353 iz Priloge 1C).
timeStamp je datum in čas, ko je bil določen GNSS položaj vozila.
gnssAccuracy je točnost podatka o GNSS položaju.
geoCoordinates je zapisana lokacija z uporabo GNSS.
2.81. HighResOdometer
Vrednost števca prevožene poti vozila: skupna prevožena pot vozila med premikanjem.
Dodeljena vrednost: binarno število brez predznaka. Vrednost, v enotah 1/200 km, v območju od 0 do 21 055 406 km.
2.82. HighResTripDistance
Pot, prevožena na določeni vožnji ali etapi vožnje.
Dodeljena vrednost: binarno število brez predznaka. Vrednost, v enotah 1/200 km, v območju od 0 do 21 055 406 km.
2.83. HolderName
Priimek in ime(na) imetnika kartice.
holderSurname je priimek imetnika. Priimek ne vključuje nazivov.
Dodeljena vrednost: če kartica ni osebna, vsebuje holderSurname isto informacijo kot companyName ali workshopName ali controlBodyName.
holderFirstNames so ime(na) in začetnice imetnika.
2.84. InternalGNSSReceiver
Druga generacija:
informacija o tem, ali je GNSS sprejemnik glede na enoto v vozilu notranji ali zunanji. ‘True’ pomeni, da je GNSS sprejemnik glede na enoto v vozilu notranji. ‘False’ pomeni, da je GNSS sprejemnik zunanji.
2.85. K-ConstantOfRecordingEquipment
Konstanta zapisovalne naprave (opredelitev m).
Dodeljena vrednost: število impulzov na kilometer v območju od 0 do 64 255 impulzov/km.
2.86. KeyIdentifier
Edinstveni identifikator javnega ključa, uporabljen za sklicevanje in izbiranje ključa. Identificira tudi imetnika ključa.
Prva oblika je primerna za sklicevanje na javni ključ enote v vozilu ali na tahografski kartici.
Druga oblika je primerna za sklicevanje na javni ključ enote v vozilu (kadar v času tvorbe javnega ključa ni mogoče poznati serijske številke enote v vozilu).
Tretja oblika je primerna za sklicevanje na javni ključ države članice.
2.87. KMWCKey
Druga generacija:
ključ AES in njegova povezana različica ključa za povezovanje VU–tipalo gibanja. Za podrobnosti glej Dodatek 11.
kMWCKey je dolžina ključa AES, povezanega s ključem, ki se uporablja za povezovanje VU–tipalo gibanja.
keyVersion označuje različico ključa AES.
2.88. Language
Koda, ki identificira jezik.
Dodeljena vrednost: dvomestna koda z malimi črkami v skladu z ISO 639.
2.89. LastCardDownload
Datum in čas, shranjena na vozniški kartici, zadnjega prenosa podatkov (za namene, ki niso nadzorni), zahtevi 257 in 282 iz Priloge 1C. Ta datum lahko posodablja VU ali kak drug bralnik kartic.
Dodeljena vrednost: ni podrobneje določena.
2.90. LinkCertificate
Druga generacija:
certifikat,s katerim se povezujejo pari ključev evropskega certifikacijskega organa za korenske certifikate.
2.91. L-TyreCircumference
Dejanski obseg pnevmatik (opredelitev u)).
Dodeljena vrednost: binarno število brez predznaka, vrednost v enotah 1/8 mm v območju od 0 do 8 031 mm.
2.92. MAC
Druga generacija:
kriptografska kontrolna vsota dolžine 8, 12 ali 16 bajtov, ki ustreza nizom kod iz Dodatka 11.
2.93. ManualInputFlag
Koda, ki identificira, ali je imetnik kartice ob njeni vstavitvi ročno vnesel voznikove dejavnosti (zahteva 081 iz Priloge 1B in zahteva 102 iz Priloge 1C).
Dodeljena vrednost: ni podrobneje določena.
2.94. ManufacturerCode
Koda, ki identificira proizvajalca homologirane naprave.
Laboratorij, pristojen za preskuse interoperabilnosti, na svojem spletišču vodi in objavlja seznam kod proizvajalcev (zahteva 454 iz Priloge 1C).
ManufacturerCodes se na podlagi zahteve laboratoriju, pristojnemu za preskuse interoperabilnosti, začasno dodelijo razvijalcem tahografske opreme.
2.95. ManufacturerSpecificEventFaultData
Druga generacija:
kode o napaki, ki jih določi proizvajalec, olajšajo analizo napak in vzdrževanje enot v vozilu.
manufacturerCode identificira proizvajalca enote v vozilu.
manufacturerSpecificErrorCode je koda napake, ki jo določi proizvajalec.
2.96. MemberStateCertificate
Certifikat javnega ključa države članice, ki ga izda evropski certifikacijski organ.
2.97. MemberStateCertificateRecordArray
Druga generacija:
certifikat države članice in metapodatki, kot se uporabljajo v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (MemberStateCertificate). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost MemberStateCertificate.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov. Vrednost se nastavi na 1, saj so certifikati lahko različne dolžine.
records je množica certifikatov države članice.
2.98. MemberStatePublicKey
Prva generacija:
javni ključ države članice.
2.99. Name
Naziv.
codePage določa nabor znakov, opredeljenih v poglavju 4.
name je ime, kodirano z navedenim naborom znakov.
2.100. NationAlpha
Črkovna oznaka države je skladna z oznakami, ki se uporabljajo na vozilih v mednarodnem prometu (Dunajska konvencija Združenih narodov o cestnem prometu, 1968).
Kode Nation Alpha in številske kode so navedene na seznamu na spletišču laboratorija, imenovanega za opravljanje preskusov interoperabilnosti, kot je določeno v zahtevi 440 iz Priloge 1C.
2.101. NationNumeric
Številska oznaka države.
Dodeljena vrednost: glej podatkovni tip 2.100 (NationAlpha)
Specifikacijo Nation Alpha ali Nation Numeric, opisano v zgornjem odstavku, se lahko spremeni ali posodobi šele potem, ko imenovani laboratorij pridobi stališča proizvajalcev homologiranih digitalnih in pametnih tahografskih enot v vozilu.
2.102. NoOfCalibrationRecords
Število zapisov o kalibraciji, ki jih lahko hrani kartica servisne delavnice.
|
Prva generacija: ![]() Dodeljena vrednost: glej Dodatek 2. |
|
Druga generacija: ![]() Dodeljena vrednost: glej Dodatek 2. |
2.103. NoOfCalibrationsSinceDownload
Števec, ki kaže število kalibracij, opravljenih s kartico servisne delavnice od zadnjega prenosa podatkov z nje (zahtevi 317 in 340 iz Priloge 1C).
Dodeljena vrednost: ni podrobneje določena.
2.104. NoOfCardPlaceRecords
Število zapisov krajev, ki jih lahko hrani vozniška kartica ali kartica servisne delavnice.
|
Prva generacija: ![]() Dodeljena vrednost: glej Dodatek 2. |
|
Druga generacija: ![]() Dodeljena vrednost: glej Dodatek 2. |
2.105. NoOfCardVehicleRecords
Število zapisov o uporabljenih vozilih, ki jih lahko shrani vozniška kartica ali kartica servisne delavnice.
Dodeljena vrednost: glej Dodatek 2.
2.106. NoOfCardVehicleUnitRecords
Druga generacija:
število zapisov o uporabljenih enotah v vozilu, ki jih lahko shrani vozniška kartica ali kartica servisne delavnice.
Dodeljena vrednost: glej Dodatek 2.
2.107. NoOfCompanyActivityRecords
Število zapisov dejavnosti podjetja, ki jih lahko hrani kartica podjetja.
Dodeljena vrednost: glej Dodatek 2.
2.108. NoOfControlActivityRecords
Število zapisov nadzornih dejavnosti, ki jih lahko hrani nadzorna kartica.
Dodeljena vrednost: glej Dodatek 2.
2.109. NoOfEventsPerType
Število dogodkov posamezne vrste, ki jih lahko hrani kartica.
Dodeljena vrednost: glej Dodatek 2.
2.110. NoOfFaultsPerType
Število napak posamezne vrste, ki jih lahko hrani kartica.
Dodeljena vrednost: glej Dodatek 2.
2.111. NoOfGNSSCDRecords
Druga generacija:
število GNSS zapisov neprekinjene vožnje, ki jih lahko hrani kartica.
Dodeljena vrednost: glej Dodatek 2.
2.112. NoOfSpecificConditionRecords
Druga generacija:
število zapisov posebnih pogojev, ki jih lahko hrani kartica.
Dodeljena vrednost: glej Dodatek 2.
2.113. OdometerShort
Vrednost števca prevožene poti vozila v kratki obliki.
Dodeljena vrednost: binarno število brez predznaka. Vrednost v km v območju 0 do 9 999 999 km.
2.114. OdometerValueMidnight
Vrednost števca prevožene poti vozila na dani dan ob polnoči (zahteva 090 iz Priloge 1B in zahteva 113 iz Priloge 1C).
Dodeljena vrednost: ni podrobneje določena.
2.115. OdometerValueMidnightRecordArray
Druga generacija:
OdometerValueMidnight in metapodatki, uporabljeni v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (OdometerValueMidnight). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je velikost OdometerValueMidnight v bajtih.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov OdometerValueMidnight.
2.116. OverspeedNumber
Število dogodkov prekoračitve hitrosti od zadnjega nadzora prekoračitve hitrosti.
Dodeljena vrednost: 0 pomeni, da od zadnjega nadzora prekoračitev hitrosti ni bilo nobene prekoračitve hitrosti; 1 pomeni, da se je od zadnjega nadzora prekoračitve hitrosti zgodil en dogodek prekoračitve hitrosti, … 255 pomeni, da je bilo od zadnjega nadzora prekoračitve hitrosti že 255 ali več dogodkov prekoračitve hitrosti.
2.117. PlaceRecord
Informacija, povezana s krajem začetka ali konca dnevne delovne izmene (zahteve 108, 271, 296, 324 in 347 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() entryTime je datum in čas vnosa. entryTypeDailyWorkPeriod je vrsta vnosa. dailyWorkPeriodCountry je vnesena država. dailyWorkPeriodRegion je vnesena regija. vehicleOdometerValue je vrednost števca prevožene poti ob času vnosa kraja. |
|
Druga generacija: ![]() Poleg elementov prve generacije se uporablja še naslednji element: entryGNSSPlaceRecord je zapisana lokacija in čas. |
2.118. PreviousVehicleInfo
Informacija, povezana z vozilom, ki ga je uporabljal voznik pred vstavitvijo svoje kartice v trenutno enoto v vozilu (zahteva 081 iz Priloge 1B in zahteva 102 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() vehicleRegistrationIdentification je registrska številka vozila in država, v kateri je registrirano. cardWithdrawalTime je datum in čas izvleka kartice. |
|
Druga generacija: ![]() Poleg elementov za prvo generacijo se uporablja še naslednji podatkovni element: vuGeneration identificira generacijo enote v vozilu. |
2.119. PublicKey
Prva generacija:
javni ključ RSA.
rsaKeyModulus je modul para ključev.
rsaKeyPublicExponent je javni eksponent para ključev.
2.120. RecordType
Druga generacija:
sklic na vrsto zapisa. Ta podatkovni tip se uporablja v RecordArrays.
Dodeljena vrednost:
|
ActivityChangeInfo, CardSlotsStatus, CurrentDateTime, MemberStateCertificate, OdometerValueMidnight, DateOfDayDownloaded, SensorPaired, Signature, SpecificConditionRecord, VehicleIdentificationNumber, VehicleRegistrationNumber, VuCalibrationRecord, VuCardIWRecord, VuCardRecord, VuCertificate, VuCompanyLocksRecord, VuControlActivityRecord, VuDetailedSpeedBlock, VuDownloadablePeriod, VuDownloadActivityData, VuEventRecord, VuGNSSCDRecord, VuITSConsentRecord, VuFaultRecord, VuIdentification, VuOverSpeedingControlData, VuOverSpeedingEventRecord, VuPlaceDailyWorkPeriodRecord, VuTimeAdjustmentGNSSRecord, VuTimeAdjustmentRecord, VuPowerSupplyInterruptionRecord, SensorPairedRecord, SensorExternalGNSSCoupledRecord, RFU Določi proizvajalec. |
2.121. RegionAlpha
Črkovna oznaka regije v določeni državi.
|
Prva generacija: Dodeljena vrednost: ![]() |
|
Druga generacija: kode RegionAlpha so navedene na seznamu na spletišču laboratorija, imenovanega za opravljanje preskusov interoperabilnosti. |
2.122. RegionNumeric
Številska oznaka regije v določeni državi.
|
Prva generacija: Dodeljena vrednost: ![]() |
|
Druga generacija: kode RegionNumeric so navedene na seznamu na spletišču laboratorija, imenovanega za opravljanje preskusov interoperabilnosti. |
2.123. RemoteCommunicationModuleSerialNumber
Druga generacija:
serijska številka modula za komunikacijo na daljavo.
2.124. RSAKeyModulus
Prva generacija:
modul para ključev RSA.
Dodeljena vrednost: ni določena.
2.125. RSAKeyPrivateExponent
Prva generacija:
zasebni eksponent para ključev RSA.
Dodeljena vrednost: ni določena.
2.126. RSAKeyPublicExponent
Prva generacija:
javni eksponent para ključev RSA.
Dodeljena vrednost: ni določena.
2.127. RtmData
Druga generacija:
za opredelitev tega podatkovnega tipa glej Dodatek 14.
2.128. SealDataCard
Druga generacija:
ta podatkovni tip shranjuje informacije o pečatih, ki so pritrjeni na različne sestavne dele vozila, in je namenjen za hrambo na kartici. Ta podatkovni tip je povezan z zahtevo 337 iz Priloge 1C.
noOfSealRecords je število zapisov v sealRecords.
sealRecords je množica zapisov o pečatih.
2.129. SealDataVu
Druga generacija:
ta podatkovni tip shranjuje informacije o pečatih, ki so pritrjeni na različne sestavne dele vozila, in je namenjen za hrambo v enoti v vozilu.
sealRecords je množica zapisov o pečatih. Če je na voljo manj kot pet pečatov, se vrednost EquipmentType v vseh neuporabljenih sealRecords nastavi na 16, tj. neuporabljeno.
2.130. SealRecord
Druga generacija:
ta podatkovni tip hrani informacijo o pečatu, ki se pritrdi na sestavni del. Ta podatkovni tip je povezan z zahtevo 337 iz Priloge 1C.
equipmentType identificira vrsto opreme, na katero je pritrjen pečat.
extendedSealIdentifier je identifikator pečata, ki je pritrjen na opremo.
2.131. SensorApprovalNumber
Homologacijska številka tipala.
|
Prva generacija: ![]() Dodeljena vrednost: ni določena. |
|
Druga generacija: ![]() Dodeljena vrednost: homologacijska številka se navede, kakor je objavljena na ustreznem spletišču Komisije, tj. vključno z vezaji, če obstajajo. Homologacijska številka se poravna levo. |
2.132. SensorExternalGNSSApprovalNumber
Druga generacija:
homologacijska številka zunanje GNSS opreme.
Dodeljena vrednost:
homologacijska številka se navede, kakor je objavljena na ustreznem spletišču Komisije, tj. vključno z vezaji, če obstajajo. Homologacijska številka se poravna levo.
2.133. SensorExternalGNSSCoupledRecord
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z identifikacijo zunanje GNSS opreme, povezane z enoto v vozilu (zahteva 100 iz Priloge 1C).
sensorSerialNumber je serijska številka zunanje GNSS opreme, povezane z enoto v vozilu.
sensorApprovalNumber je homologacijska številka te zunanje GNSS opreme.
sensorPairingDate je datum povezave te zunanje GNSS opreme z enoto v vozilu.
2.134. SensorExternalGNSSIdentification
Druga generacija:
informacija, shranjena na kartici, povezana z identifikacijo zunanje GNSS opreme (zahteva 98 iz Priloge 1C).
sensorSerialNumber je podaljšana serijska številka zunanje GNSS opreme.
sensorApprovalNumber je homologacijska številka zunanje GNSS opreme.
sensorSCIdentifier je identifikator varnostnega dela zunanje GNSS opreme.
sensorOSIdentifier je identifikator operacijskega sistema zunanje GNSS opreme.
2.135. SensorExternalGNSSInstallation
Druga generacija:
informacija, shranjena v zunanji GNSS opremi, povezana z namestitvijo zunanjega GNSS tipala (zahteva 123 iz Priloge 1C).
sensorCouplingDateFirst je datum prve povezave zunanje GNSS opreme z enoto v vozilu.
firstVuApprovalNumber je homologacijska številka prve enote v vozilu, s katero je bila povezana zunanja GNSS oprema.
firstVuSerialNumber je serijska številka prve enote v vozilu, s katero je bila povezana zunanja GNSS oprema.
sensorCouplingDateCurrent je datum trenutne povezave zunanje GNSS opreme z enoto v vozilu.
currentVuApprovalNumber je homologacijska številka enote v vozilu, s katero je trenutno povezana zunanja GNSS oprema.
currentVUSerialNumber je serijska številka enote v vozilu, s katero je trenutno povezana zunanja GNSS oprema.
2.136. SensorExternalGNSSOSIdentifier
Druga generacija:
identifikator operacijskega sistema zunanje GNSS opreme.
Dodeljena vrednost: določi proizvajalec.
2.137. SensorExternalGNSSSCIdentifier
Druga generacija:
ta tip se na primer uporablja za identifikacijo kriptografskega modula zunanje GNSS opreme.
Identifikator varnostnega dela zunanje GNSS opreme.
Dodeljena vrednost: določi proizvajalec sestavnega dela.
2.138. SensorGNSSCouplingDate
Druga generacija:
datum povezave zunanje GNSS opreme z enoto v vozilu.
Dodeljena vrednost: ni določena.
2.139. SensorGNSSSerialNumber
Druga generacija:
ta tip se uporablja za shranjevanje serijske številke GNSS sprejemnika, kadar je znotraj ali zunaj enote v vozilu.
Serijska številka GNSS sprejemnika.
2.140. SensorIdentification
Informacija, povezana z identifikacijo tipala gibanja, shranjena v tipalu gibanja (zahteva 077 iz Priloge 1B in zahteva 95 iz Priloge 1C).
sensorSerialNumber je podaljšana serijska številka tipala gibanja (vključuje kataloško številko in kodo proizvajalca).
sensorApprovalNumber je homologacijska številka tipala gibanja.
sensorSCIdentifier je identifikator varnostnega dela tipala gibanja.
sensorOSIdentifier je identifikator operacijskega sistema tipala gibanja.
2.141. SensorInstallation
Informacija, shranjena v tipalu gibanja, povezana z namestitvijo tipala gibanja (zahteva 099 iz Priloge 1B in zahteva 122 iz Priloge 1C).
sensorPairingDateFirst je datum prve povezave tipala gibanja z enoto v vozilu.
firstVuApprovalNumber je homologacijska številka prve enote v vozilu, s katero je bilo povezano tipalo gibanja.
firstVuSerialNumber je serijska številka prve enote v vozilu, s katero je povezano tipalo gibanja.
sensorPairingDateCurrent je datum trenutne povezave tipala gibanja z enoto v vozilu.
currentVuApprovalNumber je homologacijska številka enote v vozilu, s katero je trenutno povezano tipalo gibanja.
currentVUSerialNumber je serijska številka enote v vozilu, s katero je trenutno povezano tipalo gibanja.
2.142. SensorInstallationSecData
Informacija, shranjena na kartici servisne delavnice, povezana z varnostnimi podatki, potrebnimi za povezavo tipal gibanja z enotami v vozilu (zahtevi 308 in 331 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() Dodeljena vrednost: v skladu z ISO 16844-3. |
|
Druga generacija: kot je opisano v Dodatku 11, kartica servisne delavnice shrani največ tri ključe za povezavo VU–tipalo gibanja. Ti ključi imajo različne različice ključev. ![]() |
2.143. SensorOSIdentifier
Identifikator operacijskega sistema tipala gibanja.
Dodeljena vrednost: določi proizvajalec.
2.144. SensorPaired
Prva generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z identifikacijo tipala gibanja, povezanega z enoto v vozilu (zahteva 079 iz Priloge 1B).
sensorSerialNumber je serijska številka tipala gibanja, s katerim je trenutno povezana enota v vozilu.
sensorApprovalNumber je homologacijska številka tipala gibanja, s katerim je trenutno povezana enota v vozilu.
sensorPairingDateFirst je datum prve povezave tipala gibanja z enoto v vozilu, s katero je trenutno povezano.
2.145. SensorPairedRecord
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z identifikacijo tipala gibanja, povezanega z enoto v vozilu (zahteva 97 iz Priloge 1C).
sensorSerialNumber je serijska številka tipala gibanja, s katerim je povezana enota v vozilu.
sensorApprovalNumber je homologacijska številka tega tipala gibanja.
sensorPairingDate je datum povezave tega tipala gibanja z enoto v vozilu.
2.146. SensorPairingDate
Datum povezave tipala gibanja z enoto v vozilu.
Dodeljena vrednost: ni določena.
2.147. SensorSCIdentifier
Identifikator varnostnega dela tipala gibanja.
Dodeljena vrednost: določi proizvajalec sestavnega dela.
2.148. SensorSerialNumber
Serijska številka tipala gibanja.
2.149. Signature
Digitalni podpis.
|
Prva generacija: ![]() Dodeljena vrednost: v skladu z Dodatkom 11 „Skupni varnostni mehanizmi“. |
|
Druga generacija: ![]() Dodeljena vrednost: v skladu z Dodatkom 11 „Skupni varnostni mehanizmi“. |
2.150. SignatureRecordArray
Druga generacija:
množica podpisov in metapodatki, uporabljeni v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (Signature). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost Signature.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov. Vrednost se nastavi na 1, saj so certifikati lahko različnih dolžin.
records je množica podpisov.
2.151. SimilarEventsNumber
Število podobnih dogodkov v enem danem dnevu (zahteva 094 iz Priloge 1B in zahteva 117 iz Priloge 1C).
Dodeljena vrednost: 0 se ne uporablja, 1 pomeni, da se je na navedeni dan zgodil le en dogodek te vrste, 2 pomeni, da sta se navedeni dan zgodila dva dogodka te vrste (shranjen pa je bil le eden), … 255 pomeni, da se je na navedeni dan zgodilo 255 ali več dogodkov te vrste.
2.152. SpecificConditionRecord
Informacija, shranjena na vozniški kartici, na kartici servisne delavnice ali v enoti v vozilu, povezana s posebnim stanjem (zahteve 130, 276, 301, 328 in 355 iz Priloge 1C).
entryTime je datum in čas vnosa.
specificConditionType je koda, ki identificira posebno stanje.
2.153. SpecificConditions
Informacija, shranjena na vozniški kartici, na kartici servisne delavnice ali v enoti v vozilu, povezana s posebnim stanjem (zahteve 131, 277, 302, 329 in 356 iz Priloge 1C).
Druga generacija:
placePointerNewestRecord je indeks zadnjega posodobljenega zapisa posebnih pogojev.
Dodeljena vrednost: število, ki ustreza števcu zapisa posebnih pogojev; začne se z vrednostjo ‘0’ za prvi zapis posebnega pogoja v strukturi.
cardVehicleRecords je množica zapisov podatkov o zapisanih posebnih stanjih.
2.154. SpecificConditionType
Koda, ki identificira posebno stanje (zahteve 050b, 105a, 212a in 230a iz Priloge 1B ter zahteva 62 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: Dodeljena vrednost:
|
|
Druga generacija: Dodeljena vrednost:
|
2.155. Hitrost
Hitrost vozila (km/h).
Dodeljena vrednost: kilometri na uro v območju od 0 do 220 km/h.
2.156. SpeedAuthorised
Največja dovoljena hitrost vozila (opredelitev hh)).
2.157. SpeedAverage
Povprečna hitrost v prej določenem obdobju (km/h).
2.158. SpeedMax
Največja hitrost, izmerjena v prej določenem obdobju.
2.159. TachographPayload
Druga generacija:
za opredelitev tega podatkovnega tipa glej Dodatek 14.
2.160. TachographPayloadEncrypted
Druga generacija:
šifrirani koristni podatki tahografa DER-TLV, tj. podatki, poslani šifrirano v sporočilu RTM. Za šifriranje glej poglavje 13 Dela B iz Dodatka 11.
tag je del kodiranja DER-TLV in se nastavi na ‘87’ (glej poglavje 13 Dela B iz Dodatka 11).
length je del kodiranja DER-TLV in kodira dolžino naslednjega paddingContentIndicatorByte in encryptedData.
paddingContentIndicatorByte se nastavi na ‘00’.
encryptedData je šifrirani tachographPayload, kot je določen v poglavju 13 Dela B iz Dodatka 11. Dolžina tega podatka v oktetih je vedno večkratnik števila 16.
2.161. TDesSessionKey
Prva generacija:
trojni DES ključ seje.
Dodeljena vrednost: ni podrobneje določena.
2.162. TimeReal
Koda sestava datum/čas, v kateri sta datum in čas izražena kot število sekund od časa 00h.00m.00s. po GMT dne 1. januarja 1970.
Dodeljena vrednost – oktetno poravnano: Število sekund od polnoči 1. januarja 1970 po GMT.
Najpoznejši možni datum/čas je v letu 2106.
2.163. TyreSize
Oznaka mer pnevmatik.
Dodeljena vrednost: V skladu z Direktivo 92/23 (EGS), 31.3.1992, UL L 129, str. 95.
2.164. VehicleIdentificationNumber
Identifikacijska številka vozila (VIN), ki se nanaša na vozilo kot celoto; navadno serijska številka šasije ali okvira podvozja.
Dodeljena vrednost: kakor določa ISO 3779.
2.165. VehicleIdentificationNumberRecordArray
Druga generacija:
identifikacijska številka vozila in metapodatki, kot se uporabljajo v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (VehicleIdentificationNumber). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VehicleIdentificationNumber.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica identifikacijskih številk vozila.
2.166. VehicleRegistrationIdentification
Identifikacija vozila, edinstvena za Evropo (registrska številka in država, v kateri je registrirano).
vehicleRegistrationNation je država, v kateri je vozilo registrirano.
vehicleRegistrationNumber je registrska številka vozila (VRN).
2.167. VehicleRegistrationNumber
Registrska številka vozila (VRN). Registrsko številko dodeli organ, pristojen za registracijo.
codePage določa nabor znakov, opredeljenih v poglavju 4,
vehicleRegNumber je registrska številka vozila, kodirana z navedenim naborom znakov.
Dodeljena vrednost: določena za posamezno državo.
2.168. VehicleRegistrationNumberRecordArray
Druga generacija:
registrska številka vozila in metapodatki, kot se uporabljajo v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (VehicleRegistrationNumber). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VehicleRegistrationNumber.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica registrskih številk vozila.
2.169. VuAbility
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, o tem, ali enota v vozilu lahko uporablja tahografske kartice prve generacije (zahteva 121 iz Priloge 1C).
Dodeljena vrednost – oktetno poravnano: ‘xxxxxxxa’B (8 bitov)
Če lahko podpira prvo generacijo:
‘a’B |
Podpora tahografskih kartic prve generacije:
|
||||
‘xxxxxxx’B |
RFU |
2.170. VuActivityDailyData
Prva generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s spremembami dejavnosti in/ali spremembami stanja vožnje in/ali spremembami stanja kartice na določen koledarski dan (zahteva 084 iz Priloge 1B ter zahteve 105, 106 in 107 iz Priloge 1C) ter s stanjem rež ob 00,00 na ta dan.
noOfActivityChanges je število besed ActivityChangelnfo v množici activityChangeInfos.
activityChangeInfos je množica besed ActivityChangeInfo, shranjena v enoti v vozilu za določen dan. Vedno vključuje dve besedi ActivityChangeInfo o stanju obeh rež ob 00.00 na ta dan.
2.171. VuActivityDailyRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s spremembami dejavnosti in/ali spremembami stanja vožnje in/ali spremembami stanja kartice na določen koledarski dan (zahteve 105, 106 in 107 iz Priloge 1C) ter s stanjem rež ob 00.00 na ta dan.
recordType označuje vrsto zapisa (ActivityChangeInfo). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost ActivityChangeInfo.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica besed ActivityChangeInfo, shranjena v enoti v vozilu za določen dan. Vedno vključuje dve besedi ActivityChangeInfo o stanju obeh rež ob 00.00 na ta dan.
2.172. VuApprovalNumber
Homologacijska številka enote v vozilu.
|
Prva generacija: ![]() Dodeljena vrednost: ni določena. |
|
Druga generacija: ![]() Dodeljena vrednost: homologacijska številka se navede, kakor je objavljena na ustreznem spletišču Komisije, tj. vključno z vezaji, če obstajajo. Homologacijska številka se poravna levo. |
2.173. VuCalibrationData
Prva generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s kalibracijami zapisovalne naprave (zahteva 098 iz Priloge 1B).
noOfVuCalibrationRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica vuCalibrationRecords.
vuCalibrationRecords je množica zapisov o kalibraciji.
2.174. VuCalibrationRecord
Informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s kalibracijo zapisovalne naprave (zahteva 098 iz Priloge 1B ter zahtevi 119 in 120 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() calibrationPurpose je namen kalibracije. workshopName, workshopAddress sta ime in naslov servisne delavnice. workshopCardNumber identificira kartico servisne delavnice, uporabljeno pri kalibraciji. workshopCardExpiryDate je datum izteka veljavnosti kartice. vehicleIdentificationNumber je VIN. vehicleRegistrationIdentification vsebuje registrsko številko vozila in državo, v kateri je registrirano. wVehicleCharacteristicConstant je značilni koeficient vozila. kConstantOfRecordingEquipment je konstanta zapisovalne naprave. lTyreCircumference je dejanski obseg pnevmatik. tyreSize je oznaka mer pnevmatik na vozilu. authorisedSpeed je dovoljena hitrost vozila. oldOdometerValue, newOdometerValue sta stara in nova vrednost števca prevožene poti. oldTimeValue, newTimeValue sta stara in nova vrednost datuma in časa. nextCalibrationDate je datum, na katerega naj se opravi naslednja kalibracija vrste, označene v CalibrationPurpose, pri pooblaščenem inšpekcijskem organu. |
|
Druga generacija: ![]() Poleg elementov za prvo generacijo se uporablja še naslednji podatkovni element: sealDataVu daje informacije o pečatih, ki so pritrjeni na različne sestavne dele vozila. |
2.175. VuCalibrationRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s kalibracijami zapisovalne naprave (zahtevi 119 in 120 iz Priloge 1C)
recordType označuje vrsto zapisa (VuCalibrationRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuCalibrationRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov o kalibraciji.
2.176. VuCardIWData
Prva generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s cikli vstavitve in izvleka vozniških kartic ali kartic servisne delavnice v enoto/iz enote v vozilu (zahteva 081 iz Priloge 1B in zahteva 103 iz Priloge 1C).
noOfIWRecords je število zapisov v množici vuCardIWRecords.
vuCardIWRecords je množica zapisov v zvezi s cikli vstavitve in izvleka kartice.
2.177. VuCardIWRecord
Informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s ciklom vstavitve in izvleka vozniške kartice ali kartice servisne delavnice v enoto/iz enote v vozilu (zahteva 081 iz Priloge 1B in zahteva 102 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() cardHolderName je priimek in ime(na) imetnika vozniške kartice ali kartice servisne delavnice, kot so shranjeni na kartici. fullCardNumber je vrsta kartice, njena država izdajateljica in številka kartice, kot so shranjene na kartici. cardExpiryDate je datum izteka kartice, shranjen na kartici. cardInsertionTime je datum in čas vstavitve. vehicleOdometerValueAtInsertion je vrednost števca prevožene poti ob vstavitvi kartice. cardSlotNumber je reža, v katero je kartica vstavljena. cardWithdrawalTime je datum in čas izvleka. vehicleOdometerValueAtWithdrawal je vrednost števca prevožene poti ob izvleku kartice. previousVehicleInfo vsebuje podatke o prejšnjem vozilu, ki ga je uporabljal voznik, kot so shranjeni na kartici. manualInputFlag je zastavica, ki kaže, ali je imetnik kartice ob vstavitvi kartice ročno vnesel voznikove dejavnosti. |
|
Druga generacija: ![]() Namesto fullCardNumber struktura podatkov druge generacije uporablja naslednji podatkovni element. fullCardNumberAndGeneration je vrsta kartice, njena država izdajateljica, številka kartice in njena generacija, kot so shranjene na kartici. |
2.178. VuCardIWRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s cikli vstavitve in izvleka vozniških kartic ali kartic servisne delavnice v enoti/iz enote v vozilu (zahteva 103 iz Priloge 1C).
recordType označuje vrsto zapisa (VuCardIWRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuCardIWRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov v zvezi s cikli vstavitve in izvleka kartice.
2.179. VuCardRecord
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z uporabljeno tahografsko kartico (zahteva 132 iz Priloge 1C).
cardExtendedSerialNumber, kot se prebere s kartice iz datoteke EF_ICC v MF.
cardPersonaliserID, kot se prebere s kartice iz datoteke EF_ICC v MF.
typeOfTachographCardId, kot se prebere iz datoteke EF_Application_Identification v DF_Tachograph_G2.
cardStructureVersion, kot se prebere iz datoteke EF_Application_Identification v DF_Tachograph_G2.
cardNumber, kot se prebere iz datoteke EF_Application_Identification v DF_Tachograph_G2.
2.180. VuCardRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, o tahografskih karticah, uporabljenih v tej enoti v vozilu. Ta informacija je namenjena za analizo enote v vozilu – težave s karticami (zahteva 132 iz Priloge 1C).
recordType označuje vrsto zapisa (VuCardRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuCardRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov v zvezi s tahografskimi karticami, uporabljenimi v enoti v vozilu.
2.181. VuCertificate
Certifikat javnega ključa enote v vozilu.
2.182. VuCertificateRecordArray
Druga generacija:
certifikat enote v vozilu in metapodatki, kot se uporabljajo v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (VuCertificate). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuCertificate.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov. Vrednost se nastavi na 1, saj so certifikati lahko različne dolžine.
records je množica certifikatov enote v vozilu.
2.183. VuCompanyLocksData
Prva generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z blokadami podjetja (zahteva 104 iz Priloge 1B).
noOfLocks je število blokad, navedenih v vuCompanyLocksRecords.
vuCompanyLocksRecord je množica zapisov blokad podjetja.
2.184. VuCompanyLocksRecord
Informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z blokado podjetja (zahteva 104 iz Priloge 1B in zahteva 128 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() lockInTime, lockOutTime sta datum in čas vklopa ali izklopa blokade. companyName, companyAddress sta ime in naslov podjetja, povezanega z vklopom blokade. companyCardNumber identificira kartico, uporabljeno ob vklopu blokade. |
|
Druga generacija: ![]() Namesto companyCardNumber struktura podatkov druge generacije uporablja naslednji podatkovni element. companyCardNumberAndGeneration identificira kartico, vključno z njeno generacijo, uporabljeno ob vklopu blokade. |
2.185. VuCompanyLocksRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z blokadami podjetja (zahteva 128 iz Priloge 1C ).
recordType označuje vrsto zapisa (VuCompanyLocksRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuCompanyLocksRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov. Vrednost 0..255.
records je množica zapisov o blokadah podjetja.
2.186. VuControlActivityData
Prva generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z nadzori, pri katerih je bila uporabljena ta enota v vozilu (zahteva 102 iz Priloge 1B).
noOfControls je število nadzorov, navedenih v vuControlActivityRecords.
vuControlActivityRecords je množica zapisov o nadzornih dejavnostih.
2.187. VuControlActivityRecord
Informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z nadzorom, pri katerem je bila uporabljena ta enota v vozilu (zahteva 102 iz Priloge 1B in zahteva 126 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() controlType je vrsta nadzora. controlTime je datum in čas nadzora. controlCardNumber identificira nadzorno kartico, uporabljeno pri nadzoru. downloadPeriodBeginTime je začetek obdobja, za katerega je bil opravljen prenos podatkov, če je bil tak prenos opravljen. downloadPeriodEndTime je konec obdobja, za katerega je bil opravljen prenos podatkov, če je bil tak prenos opravljen. |
|
Druga generacija: ![]() Namesto controlCardNumber struktura podatkov druge generacije uporablja naslednji podatkovni element. controlCardNumber identificira nadzorno kartico, uporabljeno pri nadzoru, vključno z njeno generacijo. |
2.188. VuControlActivityRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z nadzori, pri katerih je bila uporabljena ta enota v vozilu (zahteva 126 iz Priloge 1C).
recordType označuje vrsto zapisa (VuControlActivityRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuControlActivityRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov o dejavnostih nadzora VU.
2.189. VuDataBlockCounter
Števec, shranjen na kartici, ki identificira zaporedje ciklov vstavitve in izvleka kartice v različnih enotah v vozilu.
Dodeljena vrednost: zaporedna številka z največjo vrednostjo 9 999; nato se začne ponovno z 0.
2.190. VuDetailedSpeedBlock
Informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s podrobnimi podatki o hitrosti za minuto, v kateri se je vozilo premikalo (zahteva 093 iz Priloge 1B in zahteva 116 iz Priloge 1C).
speedBlockBeginDate je datum in čas prve vrednosti hitrosti v bloku.
speedsPerSecond je časovno zaporedje vsako sekundo izmerjenih hitrosti od (vključno) minute, navedene v speedBlockBeginDate.
2.191. VuDetailedSpeedBlockRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s podrobnimi podatki o hitrosti vozila.
recordType označuje vrsto zapisa (VuDetailedSpeedBlock). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuDetailedSpeedBlock.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica blokov podrobnih podatkov o hitrosti.
2.192. VuDetailedSpeedData
Prva generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s podrobnimi podatki o hitrosti vozila.
noOfSpeedBlocks je število blokov hitrosti v množici vuDetailedSpeedBlocks.
vuDetailedSpeedBlocks je množica blokov podrobnih podatkov o hitrosti.
2.193. VuDownloadablePeriod
Najstarejši in najnovejši datumi, za katere enota v vozilu hrani podatke o voznikovih dejavnostih (zahteve 081, 084 ali 087 iz Priloge 1B in zahteve 102, 105, 108 iz Priloge 1C).
minDownloadableTime je nastarejša vstavitev kartice ali sprememba dejavnosti ali datum in čas vnosa kraja, shranjen v enoti vozila.
maxDownloadableTime je najnovejši izvlek kartice ali sprememba dejavnosti ali datum in čas vnosa kraja, shranjena v enoti vozila.
2.194. VuDownloadablePeriodRecordArray
Druga generacija:
VUDownloadablePeriod in metapodatki, uporabljeni v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (VuDownloadablePeriod). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuDownloadablePeriod.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov VuDownloadablePeriod.
2.195. VuDownloadActivityData
Informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z njenim zadnjim prenosom (zahteva 105 iz Priloge 1B in zahteva 129 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() downloadingTime je datum in čas prenosa podatkov. fullCardNumber identificira kartico, ki je bila uporabljena za odobritev prenosa podatkov. companyOrWorkshopName je ime podjetja ali servisne delavnice. |
|
Druga generacija: ![]() Namesto fullCardNumber struktura podatkov druge generacije uporablja naslednji podatkovni element. fullCardNumberAndGeneration identificira kartico, vključno z njeno generacijo, ki je bila uporabljena za odobritev prenosa. |
2.196. VuDownloadActivityDataRecordArray
Druga generacija:
informacija, povezana z zadnjim prenosom podatkov iz enote v vozilu (zahteva 129 iz Priloge 1C).
recordType označuje vrsto zapisa (VuDownloadActivityData). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuDownloadActivityData.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov podatkov o prenosih podatkov.
2.197. VuEventData
Prva generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z dogodki (zahteva 094 iz Priloge 1B, razen dogodkov prekoračitve hitrosti).
noOfVuEvents je število dogodkov, navedenih v množici vuEventRecords.
vuEventRecords je množica zapisov dogodkov.
2.198. VuEventRecord
Informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z dogodkom (zahteva 094 iz Priloge 1B in zahteva 117 iz Priloge 1C, razen dogodkov prekoračitve hitrosti).
|
Prva generacija: ![]() eventType je vrsta dogodka. eventRecordPurpose je namen, za katerega je bil ta dogodek zapisan. eventBeginTime je datum in čas začetka dogodka. eventEndTime je datum in čas konca dogodka. cardNumberDriverSlotBegin identificira kartico, vstavljeno v voznikovo režo ob začetku dogodka. cardNumberCodriverSlotBegin identificira kartico, vstavljeno v sovoznikovo režo ob začetku dogodka. cardNumberDriverSlotEnd identificira kartico, vstavljeno v voznikovo režo ob koncu dogodka. cardNumberCodriverSlotEnd identificira kartico, vstavljeno v sovoznikovo režo ob koncu dogodka. similarEventsNumber je število podobnih dogodkov v danem dnevu. Ta niz se lahko uporablja za vse dogodke razen dogodkov prekoračitve hitrosti. |
|
Druga generacija: ![]() Poleg elementov za prvo generacijo se uporabljajo še naslednji podatkovni elementi: manufacturerSpecificEventFaultData vsebuje dodatne informacije o dogodku, ki jih določi proizvajalec. Namesto cardNumberDriverSlotBegin, cardNumberCodriverSlotBegin, cardNumberDriverSlotEnd in cardNumberCodriverSlotEnd struktura podatkov druge generacije uporablja naslednje podatkovne elemente:
Če je dogodek v časovnem navzkrižju, se eventBeginTime in eventEndTime razumeta kot:
|
2.199. VuEventRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z dogodki (zahteva 117 iz Priloge 1C, razen dogodkov prekoračitve hitrosti).
recordType označuje vrsto zapisa (VuEventRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuEventRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov dogodkov.
2.200. VuFaultData
Prva generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z napakami (zahteva 096 iz Priloge 1B).
noOfVuFaults je število napak iz množice vuFaultRecords.
vuFaultRecords je množica zapisov napak.
2.201. VuFaultRecord
Informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z napako (zahteva 096 iz Priloge 1B in zahteva 118 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() faultType je vrsta napake zapisovalne naprave. faultRecordPurpose je namen, za katerega je bila ta napaka zapisana. faultBeginTime je datum in čas začetka napake. faultEndTime je datum in čas konca napake. cardNumberDriverSlotBegin identificira kartico, vstavljeno v voznikovo režo ob začetku napake. cardNumberCodriverSlotBegin identificira kartico, vstavljeno v sovoznikovo režo ob začetku napake. cardNumberDriverSlotEnd identificira kartico, vstavljeno v voznikovo režo ob koncu napake. cardNumberCodriverSlotEnd identificira kartico, vstavljeno v sovoznikovo režo ob koncu napake. |
|
Druga generacija: ![]() Poleg elementov za prvo generacijo se uporablja še naslednji podatkovni element: manufacturerSpecificEventFaultData vsebuje dodatne informacije o napaki, ki jih določi proizvajalec. Namesto cardNumberDriverSlotBegin, cardNumberCodriverSlotBegin, cardNumberDriverSlotEnd in cardNumberCodriverSlotEnd struktura podatkov druge generacije uporablja naslednje podatkovne elemente:
|
2.202. VuFaultRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z napakami (zahteva 118 iz Priloge 1C).
recordType označuje vrsto zapisa (VuFaultRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuFaultRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov napak.
2.203. VuGNSSCDRecord
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z GNSS položajem vozila, če čas neprekinjene vožnje voznika doseže večkratnik treh ur (zahtevi 108 in 110 iz Priloge 1C).
timeStamp je datum in čas, ko čas neprekinjene vožnje imetnika kartice doseže večkratnik treh ur.
cardNumberAndGenDriverSlot identificira kartico, vstavljeno v voznikovo režo, vključno z njeno generacijo.
cardNumberAndGenCodriverSlot identificira kartico, vstavljeno v sovoznikovo režo, vključno z njeno generacijo.
gnssPlaceRecord vsebuje informacijo, povezano s položajem vozila.
2.204. VuGNSSCDRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z GNSS položajem vozila, če čas neprekinjene vožnje voznika doseže večkratnik treh ur (zahtevi 108 in 110 iz Priloge 1C).
recordType označuje vrsto zapisa (VuGNSSCDRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuGNSSCDRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov neprekinjene vožnje GNSS.
2.205. VuIdentification
Informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z identifikacijo enote v vozilu (zahteva 075 iz Priloge 1B ter zahtevi 93 in 121 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() vuManufacturerName je ime proizvajalca enote v vozilu. vuManufacturerAddress je naslov proizvajalca enote v vozilu. vuPartNumber je kataloška številka enote v vozilu. vuSerialNumber je serijska številka enote v vozilu. vuSoftwareIdentification identificira programsko opremo, ki se uporablja v enoti v vozilu. vuManufacturingDate je datum izdelave enote v vozilu. vuApprovalNumber je homologacijska številka enote v vozilu. |
|
Druga generacija: ![]() Poleg elementov za prvo generacijo se uporabljata še naslednja podatkovna elementa:
|
2.206. VuIdentificationRecordArray
Druga generacija:
VuIdentification in metapodatki, uporabljeni v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (VuIdentification). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuIdentification.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov VuIdentification.
2.207. VuITSConsentRecord
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s privolitvijo voznika v uporabo inteligentnih prevoznih sistemov.
cardNumberAndGen identificira kartico, vključno z njeno generacijo. Mora biti vozniška kartica ali kartica servisne delavnice.
consent je zastavica, ki pove, ali je voznik privolil v uporabo inteligentnih prevoznih sistemov s tem vozilom/enoto v vozilu.
Dodeljena vrednost:
TRUE |
označuje voznikovo privolitev v uporabo inteligentnih prometnih sistemov |
FALSE |
označuje voznikovo zavrnitev uporabe inteligentnih prometnih sistemov. |
2.208. VuITSConsentRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s privolitvijo voznika v uporabo inteligentnih prevoznih sistemov (zahteva 200 iz Priloge 1C)
recordType označuje vrsto zapisa (VuITSConsentRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuITSConsentRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov o privolitvi v uporabo ITS.
2.209. VuManufacturerAddress
Naslov proizvajalca enote v vozilu.
Dodeljena vrednost: ni določena.
2.210. VuManufacturerName
Ime proizvajalca enote v vozilu.
Dodeljena vrednost: ni določena.
2.211. VuManufacturingDate
Datum proizvodnje enote v vozilu.
Dodeljena vrednost: ni določena.
2.212. VuOverSpeedingControlData
Informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z dogodki prekoračitev hitrosti od zadnjega nadzora prekoračitev hitrosti (zahteva 095 iz Priloge 1B in zahteva 117 iz Priloge 1C).
lastOverspeedControlTime je datum in čas zadnjega nadzora prekoračitve hitrosti.
firstOverspeedSince je datum in čas prve prekoračitve hitrosti po tem nadzoru prekoračitve hitrosti.
numberOfOverspeedSince je število dogodkov prekoračitve hitrosti od zadnjega nadzora prekoračitve hitrosti.
2.213. VuOverSpeedingControlDataRecordArray
Druga generacija:
VuOverSpeedingControlData in metapodatki, uporabljeni v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (VuOverSpeedingControlData). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuOverSpeedingControlData.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov nadzornih podatkov o prekoračitvah hitrosti.
2.214. VuOverSpeedingEventData
Prva generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z dogodki prekoračitev hitrosti (zahteva 094 iz Priloge 1B).
noOfVuOverSpeedingEvents je število dogodkov, navedenih v množici vuOverSpeedingEventRecords.
vuOverSpeedingEventRecords je množica zapisov dogodkov prekoračitev hitrosti.
2.215. VuOverSpeedingEventRecord
|
Prva generacija: informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z dogodki prekoračitev hitrosti (zahteva 094 iz Priloge 1B in zahteva 117 iz Priloge 1C). ![]() eventType je vrsta dogodka. eventRecordPurpose je namen, za katerega je bil ta dogodek zapisan. eventBeginTime je datum in čas začetka dogodka. eventEndTime je datum in čas konca dogodka. maxSpeedValue je najvišja hitrost, izmerjena med dogodkom. averageSpeedValue je aritmetična sredina hitrosti, izmerjenih med dogodkom. cardNumberDriverSlotBegin identificira kartico, vstavljeno v voznikovo režo ob začetku dogodka. similarEventsNumber je število podobnih dogodkov v danem dnevu. |
|
Druga generacija: informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z dogodki prekoračitev hitrosti (zahteva 094 iz Priloge 1B in zahteva 117 iz Priloge 1C). ![]() Namesto cardNumberDriverSlotBegin struktura podatkov druge generacije uporablja naslednji podatkovni element: cardNumberAndGenDriverSlotBegin identificira kartico, vključno z njeno generacijo, vstavljeno v voznikovo režo ob začetku dogodka. |
2.216. VuOverSpeedingEventRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z dogodki prekoračitev hitrosti (zahteva 117 iz Priloge 1C).
recordType označuje vrsto zapisa (VuOverSpeedingEventRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuOverSpeedingEventRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov dogodkov prekoračitev hitrosti.
2.217. VuPartNumber
Številka dela enote v vozilu.
Dodeljena vrednost: določi proizvajalec VU.
2.218. VuPlaceDailyWorkPeriodData
Prva generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s kraji začetkov in koncev dnevnih delovnih izmen voznikov (zahteva 087 iz Priloge 1B ter zahtevi 108 in 110 iz Priloge 1C).
noOfPlaceRecords je število zapisov v množici vuPlaceDailyWorkPeriodRecords.
vuPlaceDailyWorkPeriodRecords je množica zapisov o krajih.
2.219. VuPlaceDailyWorkPeriodRecord
|
Prva generacija: informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s krajem, kjer voznik začne ali konča dnevno delovno izmeno (zahteva 087 iz Priloge 1B ter zahtevi 108 in 110 iz Priloge 1C). ![]() fullCardNumber je vrsta vozniške kartice, država izdajateljica in številka kartice. placeRecord vsebuje informacije, povezane z vnesenim krajem. |
|
Druga generacija: informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s krajem, kjer voznik začne ali konča dnevno delovno izmeno (zahteva 087 iz Priloge 1B ter zahtevi 108 in 110 iz Priloge 1C). ![]() Namesto fullCardNumber struktura podatkov druge generacije uporablja naslednji podatkovni element: fullCardNumberAndGeneration je vrsta kartice, njena država izdajateljica, številka kartice in njena generacija, kot so shranjene na kartici. |
2.220. VuPlaceDailyWorkPeriodRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s kraji začetkov in koncev dnevne delovne izmene voznikov (zahtevi 108 in 110 iz Priloge 1C).
recordType označuje vrsto zapisa (VuPlaceDailyWorkPeriodRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuPlaceDailyWorkPeriodRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov o krajih.
2.221. VuPrivateKey
Prva generacija:
zasebni ključ enote v vozilu.
2.222. VuPublicKey
Prva generacija:
javni ključ enote v vozilu.
2.223. VuSerialNumber
Serijska številka enote v vozilu (zahteva 075 iz Priloge 1B in zahteva 93 iz Priloge 1C).
2.224. VuSoftInstallationDate
Datum namestitve različice programske opreme enote v vozilu.
Dodeljena vrednost: ni določena.
2.225. VuSoftwareIdentification
Informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z nameščeno programsko opremo.
vuSoftwareVersion je različica programske opreme enote v vozilu.
vuSoftInstallationDate je datum namestitve programske opreme.
2.226. VuSoftwareVersion
Številka različice programske opreme enote v vozilu.
Dodeljena vrednost: ni določena.
2.227. VuSpecificConditionData
Prva generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s posebnimi stanji.
noOfSpecificConditionRecords je število zapisov v množici specificConditionRecords.
specificConditionRecords je množica zapisov o posebnih stanjih.
2.228. VuSpecificConditionRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana s posebnimi stanji (zahteva 130 iz Priloge 1C).
recordType označuje vrsto zapisa (SpecificConditionRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost SpecificConditionRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov o posebnih stanjih.
2.229. VuTimeAdjustmentData
Prva generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z nastavljanji časa, opravljenimi izven okvira rednih kalibracij (zahteva 101 iz Priloge 1B).
noOfVuTimeAdjRecords je število zapisov v vuTimeAdjustmentRecords.
vuTimeAdjustmentRecords je množica zapisov o nastavljanju časa.
2.230. VuTimeAdjustmentGNSSRecord
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z nastavljanjem časa na podlagi časovnih podatkov iz GNSS (zahtevi 124 in 125 iz Priloge 1C).
oldTimeValue, newTimeValue sta stara in nova vrednost datuma in časa.
2.231. VuTimeAdjustmentGNSSRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z nastavljanjem časa, opravljenim na podlagi časovnih podatkov iz GNSS (zahtevi 124 in 125 iz Priloge 1C).
recordType označuje vrsto zapisa (VuTimeAdjustmentGNSSRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuTimeAdjustmentGNSSRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov nastavljanja časa GNSS.
2.232. VuTimeAdjustmentRecord
Informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z nastavljanjem časa, opravljenim izven okvira rednih kalibracij (zahteva 101 iz Priloge 1B ter zahtevi 124 in 125 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() oldTimeValue, newTimeValue sta stara in nova vrednost datuma in časa. workshopName, workshopAddress sta ime in naslov servisne delavnice. workshopCardNumber identificira kartico servisne delavnice, uporabljeno za nastavljanje časa. |
|
Druga generacija: ![]() Namesto workshopCardNumber struktura podatkov druge generacije uporablja naslednji podatkovni element. workshopCardNumberAndGeneration identificira kartico servisne delavnice, uporabljeno za nastavljanje časa, vključno z njeno generacijo. |
2.233. VuTimeAdjustmentRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z nastavitvami časa, opravljenimi izven okvira rednih kalibracij (zahtevi 124 in 125 iz Priloge 1C).
recordType označuje vrsto zapisa (VuTimeAdjustmentRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuTimeAdjustmentRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov nastavljanja časa.
2.234. WorkshopCardApplicationIdentification
Informacija, shranjena na kartici servisne delavnice, povezana z identifikacijo aplikacije kartice (zahtevi 307 in 330 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() typeOfTachographCardId določa uporabljeno vrsto kartice. cardStructureVersion določa različico uporabljene strukture na kartici. noOfEventsPerType je število dogodkov posamezne vrste, ki jih lahko zapiše kartica. noOfFaultsPerType je število napak posamezne vrste, ki jih lahko zapiše kartica. activityStructureLength označuje število razpoložljivih bajtov za hranjenje zapisov dejavnosti. noOfCardVehicleRecords je število zapisov vozila, ki jih lahko vsebuje kartica. noOfCardPlaceRecords je število krajev, ki jih lahko zapiše kartica. noOfCalibrationRecords je število zapisov o kalibraciji, ki jih lahko hrani kartica. |
|
Druga generacija: ![]() Poleg elementov za prvo generacijo se uporabljajo naslednji podatkovni elementi:
|
2.235. WorkshopCardCalibrationData
Informacija, shranjena na kartici servisne delavnice, povezana z dejavnostmi servisne delavnice, opravljenimi s kartico (zahteve 314, 316, 337 in 339 iz Priloge 1C).
calibrationTotalNumber je skupno število kalibracij, opravljenih s kartico.
calibrationPointerNewestRecord je indeks zadnjega posodobljenega zapisa o kalibraciji.
Dodeljena vrednost: število, ki ustreza števcu zapisa o kalibraciji; začne se z vrednostjo ‘0’ za prvi zapis o kalibraciji v strukturi.
calibrationRecords je množica zapisov informacij o kalibraciji in/ali nastavljanju časa.
2.236. WorkshopCardCalibrationRecord
Informacija, shranjena na kartici servisne delavnice, povezana s kalibracijo, opravljeno s kartico (zahtevi 314 in 337 iz Priloge 1C).
|
Prva generacija: ![]() calibrationPurpose je namen kalibracije. vehicleIdentificationNumber je VIN. vehicleRegistration vsebuje registrsko številko vozila in državo, kateri je registrirano. wVehicleCharacteristicConstant je značilni koeficient vozila. kConstantOfRecordingEquipment je konstanta zapisovalne naprave. lTyreCircumference je dejanski obseg pnevmatik. tyreSize je oznaka mer pnevmatik na vozilu. authorisedSpeed je največja dovoljena hitrost vozila. oldOdometerValue, newOdometerValue sta stara in nova vrednost števca prevožene poti. oldTimeValue, newTimeValue sta stara in nova vrednost datuma in časa. nextCalibrationDate je datum, na katerega naj se opravi naslednja kalibracija vrste, označene v CalibrationPurpose, pri pooblaščenem inšpekcijskem organu. vuPartNumber, vuSerialNumber in sensorSerialNumber so podatkovni elementi za identifikacijo zapisovalne naprave. |
|
Druga generacija: ![]() Poleg elementov za prvo generacijo se uporabljajo naslednji podatkovni elementi:
|
2.237. WorkshopCardHolderIdentification
Informacija, shranjena na kartici servisne delavnice, povezana z identifikacijo imetnika kartice (zahtevi 311 in 334 iz Priloge 1C).
workshopName je ime servisne delavnice imetnika kartice.
workshopAddress je naslov servisne delavnice imetnika kartice.
cardHolderName je priimek in ime(na) imetnika (tj. ime mehanika).
cardHolderPreferredLanguage je izbrani jezik imetnika kartice.
2.238. WorkshopCardPIN
Osebna identifikacijska številka kartice servisne delavnice (zahtevi 309 in 332 iz Priloge 1C).
Dodeljena vrednost: koda PIN, znana imetniku, desno napolnjena z vrednostmi ‘FF’ do 8 bajtov.
2.239. W-VehicleCharacteristicConstant
Značilni koeficient vozila (opredelitev k)).
Dodeljena vrednost: število impulzov na kilometer v območju od 0 do 64 255 pulzov/km.
2.240. VuPowerSupplyInterruptionRecord
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z dogodki izpada napajanja (zahteva 117 iz Priloge 1C).
eventType je vrsta dogodka.
eventRecordPurpose je namen, za katerega je bil ta dogodek zapisan.
eventBeginTime je datum in čas začetka dogodka.
eventEndTime je datum in čas konca dogodka.
cardNumberAndGenDriverSlotBegin identificira kartico, vključno z njeno generacijo, vstavljeno v voznikovo režo ob začetku dogodka.
cardNumberAndGenDriverSlotEnd identificira kartico, vključno z njeno generacijo, vstavljeno v voznikovo režo ob koncu dogodka.
cardNumberAndGenCodriverSlotBegin identificira kartico, vključno z njeno generacijo, vstavljeno v sovoznikovo režo ob začetku dogodka.
cardNumberAndGenCodriverSlotEnd identificira kartico, vključno z njeno generacijo, vstavljeno v sovoznikovo režo ob koncu dogodka.
similarEventsNumber je število podobnih dogodkov v danem dnevu.
2.241. VuPowerSupplyInterruptionRecordArray
Druga generacija:
informacija, shranjena v enoti v vozilu, povezana z dogodki izpada napajanja (zahteva 117 iz Priloge 1C).
recordType označuje vrsto zapisa (VuPowerSupplyInterruptionRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost VuPowerSupplyInterruptionRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov o dogodkih izpada napajanja.
2.242. VuSensorExternalGNSSCoupledRecordArray
Druga generacija:
množica SensorExternalGNSSCoupledRecord in metapodatki, uporabljeni v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (SensorExternalGNSSCoupledRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost SensorExternalGNSSCoupledRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov o povezovanju tipala z zunanjim GNSS.
2.243. VuSensorPairedRecordArray
Druga generacija:
množica SensorPairedRecord in metapodatki, uporabljeni v protokolu za prenos.
recordType označuje vrsto zapisa (SensorPairedRecord). Dodeljena vrednost: glej RecordType.
recordSize je v bajtih izražena velikost SensorPairedRecord.
noOfRecords je število zapisov, ki jih vsebuje množica zapisov.
records je množica zapisov o povezovanju tipala.
3. OPREDELITVE OBMOČIJ VREDNOSTI IN VELIKOSTI
Opredelitev vrednosti spremenljivk, uporabljenih pri opredelitvah v odstavku 2.
4. NABORI ZNAKOV
IA5Strings uporabljajo znake ASCII, opredeljene v ISO/IEC 8824-1. Za čitljivost in lažje sklicevanje so po naraščajočih vrednostih navedeni spodaj. V primerih neskladnosti ima ISO/IEC 8824-1 prednost pred spodnjim informativnim zapisom.
Drugi nizi znakov (Address, Name, VehicleRegistrationNumber) uporabljajo tudi znake iz nabora decimalnih kod, v razponu 161 do 255 naslednjih 8-bitnih standardnih skupin znakov, ki jih določa številka kodne strani (Code Page): standardni nabor znakov |
Kodna stran (decimalno) |
ISO/IEC 8859-1 Latinica-1 zahodnoevropski |
1 |
ISO/IEC 8859-2 Latinica-2 srednjeevropski |
2 |
ISO/IEC 8859-3 Latinica-3 južnoevropski |
3 |
ISO/IEC 8859-5 Latinica/cirilica |
5 |
ISO/IEC 8859-7 Latinica/grški |
7 |
ISO/IEC 8859-9 Latinica-5 turški |
9 |
ISO/IEC 8859-13 Latinica-7 baltski obroč |
13 |
ISO/IEC 8859-15 Latinica-9 |
15 |
ISO/IEC 8859-16 Latinica-10 jugovzhodnoevropski |
16 |
KOI8-R Latinica/cirilica |
80 |
KOI8-U Latinica/cirilica |
85 |
5. KODIRANJE
Pri kodiranju po pravilih zapisa ASN.1 morajo biti vsi opredeljeni podatkovni tipi kodirani v skladu z ISO/IEC 8825-2, poravnana različica.
6. IDENTIFIKATORJI OBJEKTA IN IDENTIFIKATORJI APLIKACIJE
6.1. Identifikatorji objekta
Identifikatorji objekta (OID) iz tega poglavja so relevantni le za drugo generacijo. Ti OID so določeni v TR-03110-3 in so tu ponovno navedeni le zaradi celovitega prikaza. Te OID vsebuje poddrevo bsi-de:
Identifikatorji protokola za avtentikacijo enote v vozilu
|
Zapis s pikami (Dot notation) |
Zapis v bajtih (Byte notation) |
|
|
‘04 00 7F 00 07 02 02 02 02 03’ |
|
|
‘04 00 7F 00 07 02 02 02 02 04’ |
|
|
‘04 00 7F 00 07 02 02 02 02 05’ |
Identifikatorji protokola za avtentikacijo čipa
|
Zapis s pikami (Dot notation) |
Zapis v bajtih (Byte notation) |
|
|
‘04 00 7F 00 07 02 02 03 02 02’ |
|
|
‘04 00 7F 00 07 02 02 03 02 03’ |
|
|
‘04 00 7F 00 07 02 02 03 02 04’ |
6.2. Identifikatorji aplikacije
Druga generacija:
identifikator aplikacije (AID) za zunanjo GNSS opremo (druga generacija) je podan z ‘FF 44 54 45 47 4D’. To je lastniški AID v skladu z ISO/IEC 7816-4.
Opomba: zadnjih pet bajtov kodira DTEGM za zunanjo GNSS opremo pametnega tahografa.
Identifikator aplikacije (AID) za drugo generacijo aplikacije tahografske kartice je podan z ‘FF 53 4D 52 44 54’. To je lastniški AID v skladu z ISO/IEC 7816-4.
Dodatek 2
SPECIFIKACIJA TAHOGRAFSKIH KARTIC
KAZALO
1. |
UVOD | 175 |
1.1. |
Kratice | 175 |
1.2. |
Viri | 176 |
2. |
ELEKTRIČNE IN FIZIČNE LASTNOSTI | 176 |
2.1. |
Napajalna napetost in poraba električnega toka | 177 |
2.2. |
Napetost programiranja Vpp | 177 |
2.3. |
Tvorba in frekvenca urnega signala | 177 |
2.4. |
Kontakt I/O | 177 |
2.5. |
Stanja kartice | 177 |
3. |
STROJNA OPREMA IN KOMUNIKACIJA | 177 |
3.1. |
Uvod | 177 |
3.2. |
Protokol za prenos podatkov | 178 |
3.2.1 |
Protokoli | 178 |
3.2.2 |
ATR | 179 |
3.2.3 |
PTS | 179 |
3.3. |
Pravila dostopa | 180 |
3.4. |
Pregled ukazov in kod napak | 183 |
3.5. |
Opisi ukazov | 185 |
3.5.1 |
SELECT | 186 |
3.5.2 |
READ BINARY | 187 |
3.5.3 |
UPDATE BINARY | 194 |
3.5.4 |
GET CHALLENGE | 200 |
3.5.5 |
VERIFY | 200 |
3.5.6 |
GET RESPONSE | 202 |
3.5.7 |
PSO: VERIFY CERTIFICATE | 202 |
3.5.8 |
INTERNAL AUTHENTICATE | 204 |
3.5.9 |
EXTERNAL AUTHENTICATE | 205 |
3.5.10 |
GENERAL AUTHENTICATE | 206 |
3.5.11 |
MANAGE SECURITY ENVIRONMENT | 207 |
3.5.12 |
PSO: HASH | 210 |
3.5.13 |
PERFORM HASH OF FILE | 211 |
3.5.14 |
PSO: COMPUTE DIGITAL SIGNATURE | 212 |
3.5.15 |
PSO: VERIFY DIGITAL SIGNATURE | 213 |
3.5.16 |
PROCESS DSRC MESSAGE | 214 |
4. |
STRUKTURA TAHOGRAFSKIH KARTIC | 216 |
4.1. |
Glavna datoteka MF | 216 |
4.2. |
Aplikacije vozniške kartice | 217 |
4.2.1 |
Aplikacija vozniške kartice prve generacije | 217 |
4.2.2 |
Aplikacija vozniške kartice druge generacije | 221 |
4.3. |
Aplikacije kartice servisne delavnice | 224 |
4.3.1 |
Aplikacija kartice servisne delavnice prve generacije | 224 |
4.3.2 |
Aplikacija kartice servisne delavnice druge generacije | 228 |
4.4. |
Aplikacije nadzorne kartice | 233 |
4.4.1 |
Aplikacija nadzorne kartice prve generacije | 233 |
4.4.2 |
Aplikacija nadzorne kartice druge generacije | 235 |
4.5. |
Aplikacije kartice podjetja | 237 |
4.5.1 |
Aplikacija kartice podjetja prve generacije | 237 |
4.5.2 |
Aplikacija kartice podjetja druge generacije | 238 |
1. UVOD
1.1. Kratice
Za namen tega dodatka se uporabljajo naslednje kratice:
AC |
pogoji dostopa (Access conditions) |
AES |
napredni standard šifriranja (Advanced Encryption Standard) |
AID |
identifikator aplikacije (Application identificator) |
ALW |
vedno (Always) |
APDU |
podatkovna enota aplikacijskega protokola (struktura ukaza) (Application Protocol Data Unit) |
ATR |
odziv na ponastavitev (Answer To Reset) |
AUT |
avtenticiran (Authenticated). |
C6, C7 |
kontakta kartice št. 6 in 7, opisana v ISO/IEC 7816-2 |
cc |
urni cikli (clock cycles) |
CHV |
informacija o preverjanju imetnika kartice (Card holder Verification Information) |
CLA |
bajt razreda v ukazu APDU (Class byte of an APDU command) |
DSRC |
posebna komunikacija kratkega dosega (Dedicated Short Range Communication) |
DF |
namenska datoteka (Dedicated File) DF lahko vsebuje druge datoteke (EF ali DF) |
ECC |
kriptografija eliptične krivulje (Elliptic Curve Cryptography) |
EF |
osnovna datoteka (Elementary File) |
etu |
elementarna enota časa (elementary time unit) |
G1 |
prva generacija |
G2 |
druga generacija |
IC |
integrirano vezje (Integrated Circuit) |
ICC |
kartica z integriranim vezjem (Integrated Circuit Card) |
ID |
identifikator (Identifier) |
IFD |
vmesniška naprava (Interface Device) |
IFS |
velikost polja informacije (Information Field Size) |
IFSC |
velikost polja informacije za kartico (Information Field Size for the card) |
IFSD |
velikost polja informacije za napravo (za terminal) (Information Field Size Device (for the Terminal)) |
INS |
bajt instrukcije v ukazu APDU (Instruction byte of an APDU command) |
Lc |
dolžina vhodnih podatkov za ukaz APDU (Length of the input data for a APDU command) |
Le |
dolžina pričakovanih podatkov (izhodni podatki za ukaz) (Length of the expected data) |
MF |
glavna datoteka (korenska DF) (Master File) |
NAD |
vozliščni naslov pri protokolu T=1 (Node Address used in T=1 protocol) |
NEV |
nikoli (Never) |
P1-P2 |
bajtov parametrov (Parameter bytes) |
PIN |
osebna identifikacijska številka (Personal Identification Number) |
PRO SM |
zaščiteno z varnim sporočanjem (Protected with secure messaging) |
PTS |
izbira protokola prenosa (Protocol Transmission Selection) |
RFU |
rezervirano za prihodnjo uporabo (Reserved for Future Use) |
RST |
ponastavitev (kartice) (Reset of the card) |
SFID |
kratki identifikator EF (Short EF identifikator) |
SM |
varno sporočanje (Secure Messaging) |
SW1-SW2 |
status bajtov (Status bytes) |
TS |
začetni znak ATR (Status bytes) |
VPP |
napetost programiranja (Programming Voltage) |
VU |
enota v vozilu (Vehicle Unit) |
XXh |
vrednost XX v šestnajstiškem zapisu (Value XX in hexadecimal notation) |
‘XXh’ |
vrednost XX v šestnajstiškem zapisu (Value XX in hexadecimal notation) |
|| |
simbol združevanja 03||04=0304 |
1.2. Viri
V tem dodatku se uporabljajo naslednji sklici:
ISO/IEC 7816-2 |
Identification cards – Integrated circuit(s) cards z contacts – Part 2: Dimensions and location of the contacts. ISO/IEC 7816-2:2007. |
ISO/IEC 7816-3 |
Identification cards – Integrated circuit(s) cards z contacts – Part 3: Electrical interface and transmission protocols. ISO/IEC 7816-3:2006. |
ISO/IEC 7816-4 |
Identification cards – Integrated circuit(s) cards z contacts – Part 4: Organization, security and commands for interchange. ISO/IEC 7816-4:2013 + Cor 1: 2014. |
ISO/IEC 7816-6 |
Identification cards – Integrated circuit(s) cards z contacts – Part 6: Interindustry data elements for interchange. ISO/IEC 7816-6:2004 + Cor 1: 2006. |
ISO/IEC 7816-8 |
Identification cards – Integrated circuit(s) cards z contacts – Part 8: Commands for security operations. ISO/IEC 7816-8:2004. |
ISO/IEC 9797-2 |
Information technology – Security techniques – Message Authentication Codes (MACs) – Part 2: Mechanisms using a dedicated hash-function. ISO/IEC 9797-2:2011 |
2. ELEKTRIČNE IN FIZIČNE LASTNOSTI
TCS_01 |
Če ni določeno drugače, so vsi elektronski signali v skladu z ISO/IEC 7816-3. |
TCS_02 |
Položaji in mere kontaktov kartice so v skladu z ISO/IEC 7816-2. |
2.1. Napajalna napetost in poraba električnega toka
TCS_03 |
Kartica deluje v skladu s specifikacijami v okviru omejitev porabe iz ISO/IEC 7816-3. |
TCS_04 |
Karzica deluje z Vcc = 3V (± 0.3V) ali z Vcc = 5V (± 0.5V). Napetost se izbere v skladu z ISO/IEC 7816-3. |
2.2. Napetost programiranja Vpp
TCS_05 |
Kartica ne zahteva napetosti programiranja na nožici C6. Pričakuje se, da nožica C6 v IFD ni priključena. Kontakt C6 je lahko na kartici priključen na Vcc, ne sme pa biti priključen na ozemljitev. Te napetosti se ne sme v nobenem primeru interpretirati. |
2.3. Tvorba in frekvenca urnega signala
TCS_06 |
Kartica deluje v frekvenčnem območju od 1 do 5 MHz in lahko podpira višje frekvence. V eni seji s kartico se lahko urna frekvenca spreminja v območju± 2 %. Urno frekvenco tvori enota v vozilu, ne pa sama kartica. Obratovalni cikel se lahko spreminja v območju od 40 % do 60 %. |
TCS_07 |
Pod pogoji, ki jih določa datoteka EFICC na kartici, se lahko zunanjo uro zaustavi. Prvi bajt glavnega dela datoteke EF ICC kodira pogoje za način Clockstop:
Biti 4 do 8 niso uporabljeni. |
2.4. Kontakt I/O
TCS_08 |
Kontakt I/O C7 se uporablja za sprejem podatkov iz IFD in oddajanja podatkov v IFD. Med delovanjem je v oddajnem režimu le kartica ali le IFD. Tudi če sta obe enoti v režimu oddajanja, to ne poškoduje kartice. Kadar ne oddaja, se kartica preklopi v način sprejema. |
2.5. Stanja kartice
TCS_09 |
Kadar je priključena napajalna napetost, kartica deluje v dveh stanjih:
|
3. STROJNA OPREMA IN KOMUNIKACIJA
3.1. Uvod
Ta točka opisuje minimalne funkcionalne zahteve za tahografske kartice in enote v vozilu, ki zagotavljajo pravilno delovanje in interoperabilnost.
Tahografske kartice so, kolikor je mogoče, usklajene z ustreznimi veljavnimi standardi ISO/IEC (zlasti z ISO/IEC 7816). Vendar so ukazi in protokoli opisani v celoti, da se določijo morebitne omejitve rabe in razlike. Kadar ni označeno drugače, so določeni ukazi v celoti v skladu z navedenimi standardi.
3.2. Protokol za prenos podatkov
TCS_10 |
Protokol za prenos podatkov je v skladu z ISO/IEC 7816-3 za T = 0 in T = 1. Še zlasti VU prepozna zahteve za podaljšanje čakalnih časov, ki ji jih sporoči kartica. |
3.2.1 Protokoli
TCS_11 |
Kartica zagotavlja oba protokola: T = 0 in T = 1. Poleg njiju lahko kartica podpira druge kontaktno usmerjene protokole. |
TCS_12 |
T = 0 je privzeti protokol, za preklop na protokol T = 1 je torej potreben ukaz PTS. |
TCS_13 |
Naprave pri obeh protokolih podpirajo neposredno konvencijo. Neposredna konvencija je torej za kartico obvezna. |
TCS_14 |
Pri ATR se bajt Velikost polja informacije za kartico (Information Field Size Card) predstavi v znaku TA3. Ta vrednost je najmanj ‘F0h’ (= 240 bajtov). |
Za protokola veljajo naslednje omejitve:
TCS_15 |
T = 0
|
TCS_16 |
T = 1
|
3.2.2 ATR
TCS_17 |
Naprava preverja bajte ATR v skladu z ISO/IEC 7816-3. Zgodovinskih znakov ATR se ne preverja. Primer osnovnega bi-protokola ATR po ISO/IEC 7816-3.
|
TCS_18 |
Po odgovoru na ponastavitev (ATR) se implicitno izbere glavna datoteka (MF) in postane trenutni imenik. |
3.2.3 PTS
TCS_19 |
Privzeti protokol je T=0. Za nastavitev protokola T=1 mora naprava kartici poslati PTS (znan tudi kot PPS). |
TCS_20 |
Ker sta za kartico obvezna oba protokola T=0 in T=1, je za kartico obvezen tudi osnovni PTS za preklop protokolov. PTS se lahko uporablja, kakor je navedeno v ISO/IEC 7816-3, za preklop na baudne hitrosti, višje od privzete baudne hitrosti, ki jo predlaga kartica v morebitnem ATR (bajt TA(1)). Za kartico so višje baudne hitrosti neobvezne. |
TCS_21 |
Če razen privzete ni podprta nobena druga baudna hitrost (ali če izbrana baudna hitrost ni podprta), se kartica na PTS odzove pravilno v skladu z ISO/IEC 7816-3 z izpustitvijo bajta PPS1. Primeri osnovnih PTS za izbiro protokola so naslednji:
|
3.3. Pravila dostopa
TCS_22 |
Pravilo dostopa določa za način dostopa (tj. ukaz) ustrezne varnostne pogoje. Če so ti varnostni pogoji izpolnjeni, se obdela ustrezni ukaz. |
TCS_23 |
Naslednji varnostni pogoji se uporabljajo za tahografsko kartico:
|
TCS_24 |
Ti varnostni pogoji so lahko povezani na naslednje načine: IN : izpolnjeni morajo biti vsi varnostni pogoji. ALI : izpolnjen mora biti najmanj eden varnostni pogoj. Pravila dostopa za datotečni sistem, tj. ukazi SELECT, READ BINARY in UPDATE BINARY, so določena v poglavju 4. Pravila dostopa za preostale ukaze so določena v naslednjih tabelah. |
TCS_25 |
V aplikaciji DF Tachograph G1 se uporabljajo naslednja pravila dostopa:
|
TCS_26 |
V aplikaciji DF Tachograph_G2 se uporabljajo naslednja pravila dostopa:
|
TCS_27 |
V MF se uporabljajo naslednja pravila dostopa:
|
TCS_28 |
Tahografska kartica lahko (a ne nujno) sprejme ukaz višje ravni varnosti, kot je raven, določena v varnostnih pogojih. Tj. če je varnostni pogoj ALW (ali PLAIN-C), kartica lahko sprejme ukaz z varnim sporočanjem (način šifriranja in/ali način avtentikacije). Če varnostni pogoj zahteva varno sporočanje v načinu avtentikacije, tahografska kartica lahko z varnim sporočanjem sprejme ukaz iste generacije v načinu avtentikacije in šifriranja. Opomba: opisi ukaza nudijo več informacij o podpori ukazov za različne vrste tahografskih kartic in različne DF. |
3.4. Pregled ukazov in kod napak
Ukazi in organizacija datotek so v skladu z ISO/IEC 7816-4 in iz njega izpeljani.
Ta oddelek opisuje naslednje pare ukazov-odzivov APDU. Različice ukaza, ki jih podpira aplikacija prve in druge generacije, so določene v ustreznih opisih ukaza.
Ukaz |
INS |
||
SELECT |
‘A4h’ |
||
READ BINARY |
‘B0h’, ‘B1h’ |
||
UPDATE BINARY |
‘D6h’, ‘D7h’ |
||
GET CHALLENGE |
‘84h’ |
||
VERIFY |
‘20h’ |
||
GET RESPONSE |
‘C0h’ |
||
PERFORM SECURITY OPERATION |
‘2Ah’ |
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
|
|
||
INTERNAL AUTHENTICATE |
‘88h’ |
||
EXTERNAL AUTHENTICATE |
‘82h’ |
||
MANAGE SECURITY ENVIRONMENT |
‘22h’ |
||
|
|
||
|
|
||
GENERAL AUTHENTICATE |
‘86h’ |
TCS_29 |
Opisa stanja SW1, SW2 se vrneta v vsakem sporočilu z odzivom in označujeta stanje obdelave ukaza.
|
TCS_30 |
Če je izpolnjen več kot en pogoj za napako v enem ukazu APDU, kartica lahko vrne kateri koli ustrezen opis stanja. |
3.5. Opisi ukazov
V tem poglavju so opisani obvezni ukazi tahografske kartice.
Druge pomembne podrobnosti, povezane z uporabljanimi kriptografskimi postopki, so navedene v Dodatku 11 Skupni varnostni mehanizmi za tahografe prve in druge generacije.
Vsi ukazi so opisani neodvisno od uporabljenega protokola (T=0 ali T=1). Bajti APDU CLA, INS, P1, P2, Lc in Le so vedno navedeni. Če pri določenem ukazu Lc ali Le ni potreben, so postavke dolžine, vrednosti in opisa prazne.
TCS_31 |
Če sta zahtevana oba bajta dolžine (Lc in Le), mora biti opisani ukaz razdeljen na dva dela, kadar IFD uporablja protokol T=0: IFD najprej pošlje opisani ukaz s P3=Lc + podatki, nato pa pošlje ukaz GET RESPONSE (glej poglavje 3.5.6) s P3=Le. |
TCS_32 |
Če sta zahtevana bajta obeh dolžin in je Le=0 (varno sporočanje):
|
TCS_33 |
Tahografska kartica lahko v okviru neobvezne funkcije podpira podaljšana podatkovna polja v skladu z ISO/IEC 7816-4. Tahografska kartica, ki podpira podaljšana podatkovna polja,
Opombe: vsi ukazi so določeni za polja kratke dolžine. Uporaba podaljšanih podatkovnih polj je razvidna iz ISO/IEC 7816-4. Na splošno so ukazi določeni za nešifrirani način, tj. brez varnega sporočanja, saj je plast varnega sporočanja določena v Dodatku 11. Iz pravil dostopa za ukaz je razvidno, ali ukaz podpira varno sporočanje in ali ukaz podpira varno sporočanje prve in/ali druge generacije. Nekatere različice ukaza so opisane z varnim sporočanjem, da se prikaže njegova uporaba. |
TCS_34 |
Enota v vozilu izvede celotni protokol medsebojne avtentikacije VU–kartica druge generacije za sejo, vključno s preverjanjem certifikata (če se zahteva) v DF Tachograph, DF Tachograph_G2 ali MF. |
3.5.1 SELECT
Ta ukaz je v skladu z ISO/IEC 7816-4, a ima v primerjavi z opredelitvijo v tem standardu omejeno uporabo.
Ukaz SELECT FILE se uporablja:
— |
za izbiro aplikativne DF (obvezna izbira po imenu), |
— |
za izbiro elementarne datoteke, ki ustreza podanemu ID datoteke. |
3.5.1.1
Ta ukaz omogoča izbiro aplikativne DF na kartici.
TCS_35 |
Ta ukaz se lahko izvede od koderkoli v datotečni strukturi (po ATR ali ob katerem koli drugem času). |
TCS_36 |
Izbira aplikacije ponastavi trenutno varnostno okolje. Po opravljeni izbiri aplikacije trenutni javni ključ ni več izbran. Izgubljen je tudi pogoj dostopa EXT-AUT-G1. Če je bil ukaz izveden brez varnega sporočanja, prejšnji ključi varnega sporočanja niso več na voljo. |
TCS_37 |
Ukazno sporočilo
Ukaz SELECT FILE ne potrebuje odziva (Pri T=1 je Le odsoten, pri T=0 pa odziv ni zahtevan). |
TCS_38 |
Sporočilo odziva (odziv ni zahtevan)
|
3.5.1.2
TCS_39 |
Ukazno sporočilo |
TCS_40 |
Tahografska kartica podpira varno sporočanje druge generacije, kot je določeno v Delu B iz Dodatka 11 za to različico ukaza.
Ukaz SELECT ne potrebuje odziva (Pri T=1 je Le odsoten, pri T=0 pa odziv ni zahtevan). |
TCS_41 |
Sporočilo odziva (odziv ni zahtevan)
|
3.5.2 READ BINARY
Ta ukaz je v skladu z ISO/IEC 7816-4, a ima v primerjavi z opredelitvijo v tem standardu omejeno uporabo.
Ukaz READ BINARY se uporablja za branje podatkov iz transparentne datoteke.
Odziv kartice obsega vrnjene prebrane podatke, neobvezno enkapsulirane v strukturi varnega sporočanja.
3.5.2.1
Ta ukaz IFD omogoča branje podatkov iz trenutno izbrane EF brez varnega sporočanja.
Opomba: ta ukaz brez varnega sporočanja se lahko uporablja le za branje datoteke, ki podpira varnostni pogoj ALW za način dostopa za branje (Read).
TCS_42 |
Ukazno sporočilo
Opomba: bit 8 v P1 mora biti nastavljen na 0. |
TCS_43 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.2.1.1
Ta ukaz IFD omogoča branje podatkov iz trenutno izbrane EF z varnim sporočanjem, da se preveri celovitost prejetih podatkov in zaščiti njihova zaupnost, če je uporabljen varnostni pogoj SM-R-ENC-MAC-G1 (prva generacija) ali SM-R-ENC-MAC-G2 (druga generacija).
TCS_44 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_45 |
Sporočilo odziva, če se SM-R-ENC-MAC-G1 (prva generacija) / SM-R-ENC-MAC-G2 (druga generacija) ne zahteva in če je vhodni format varnega sporočanja pravilen:
|
TCS_46 |
Sporočilo odziva, če se SM-R-ENC-MAC-G1 (prva generacija) / SM-R-ENC-MAC-G2 (druga generacija) zahteva in če je vhodni format varnega sporočanja pravilen:
Ukaz READ BINARY lahko vrne pravilna stanja obdelave, našteta v TCS_43 pod Oznako (Tag) ‘99h’, kot so opisana v TCS_59 z uporabo strukture za varno sporočanje. Poleg tega lahko pride do nekaterih napak, povezanih posebej z varnim sporočanjem. V navedenem primeru se enostavno vrne stanje obdelave brez vključitve strukture za varno sporočanje. |
TCS_47 |
Sporočilo odziva pri nepravilnem vhodnem formatu varnega sporočanja
|
3.5.2.2
Ta različica ukaza IFD omogoča, da izbere EF s kratkim identifikatorjem EF in da s tega EF prebere podatke.
TCS_48 |
Tahografska kartica to različico ukaza podpira za vse EF z določenim kratkim identifikatorjem EF. Ti kratki identifikatorji EF so določeni v poglavju 4. |
TCS_49 |
Ukazno sporočilo
Opomba: kratki identifikatorji EF, ki se uporabljajo za tahografsko aplikacijo druge generacije, so določeni v poglavju 4. Če P1 kodira kratki identifikator EF in je ukaz uspešen, identificirani EF postane trenutno izbrani EF (trenutni EF). |
TCS_50 |
Sporočilo odziva
|
3.5.2.3
Ta različica ukaza IFD omogoča branje podatkov iz EF, ki imajo najmanj 32 768 bajtov.
TCS_51 |
Tahografska kartica, ki podpira EF z najmanj 32 768 bajtov, podpira to različico ukaza za te EF. Tahografska kartica lahko podpira to različico ukaza za druge EF razen EF Sensor_Installation_Data, glej TCS_156 in TCS_160. |
TCS_52 |
Ukazno sporočilo
IFD kodira dolžino zamaknjenega podatkovnega objekta z najmanjšim možnim številom oktetov, tj. z uporabo bajta dolžine ‘01h’ IFD kodira zamik od 0 do 255 in z uporabo bajta dolžine ‘02h’ zamik od ‘256’ do ‘65 535’ bajtov. |
TCS_53 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.2.3.1
Naslednji primer ponazarja uporabo varnega sporočanja, če se uporablja varnostni pogoj SM-MAC-G2.
TCS_54 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_55 |
Sporočilo odziva, če je ukaz uspešen.
|
3.5.3 UPDATE BINARY
Ta ukaz je v skladu z ISO/IEC 7816-4, a ima v primerjavi z opredelitvijo v tem standardu omejeno uporabo.
Ukazno sporočilo UPDATE BINARY sproži posodobitev (brisanje + pisanje) bitov, ki so že prisotni v binarni EF, z biti, danimi v ukazu APDU.
3.5.3.1
Ta ukaz omogoča IFD vpis podatkov v trenutno izbrano EF, ne da bi kartica preverjala celovitost prejetih podatkov.
Opomba: ta ukaz brez varnega sporočanja se lahko uporabi za posodobitev datoteke, ki podpira varnostni pogoj ALW za način dostopa za posodobitev.
TCS_56 |
Ukazno sporočilo
Opomba: bit 8 v P1 mora biti nastavljen na 0. |
TCS_57 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.3.1.1
Ta ukaz omogoča IFD pisanje podatkov v trenutno izbrano EF, pri čemer kartica preveri celovitost prejetih podatkov. Ker se zaupnost ne zahteva, podatki niso šifrirani.
TCS_58 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_59 |
Sporočilo odgovora pri pravilnem vhodnem formatu varnega sporočanja
„Pravilna“ stanja obdelave, opisana pri ukazu UPDATE BINARY brez varnega sporočanja (glej 3.5.3.1), se lahko vrnejo z uporabo zgoraj opisanih struktur sporočil odziva. Poleg tega lahko pride do nekaterih napak, povezanih posebej z varnim sporočanjem. V navedenem primeru se enostavno vrne stanje obdelave brez vključitve strukture za varno sporočanje. |
TCS_60 |
Sporočilo odgovora ob napaki pri varnem sporočanju
|
3.5.3.2
Ta različica ukaza IFD omogoča, da izbere EF s kratkim identifikatorjem EF in da s te EF zapiše podatke.
TCS_61 |
Tahografska kartica to različico ukaza podpira za vse EF z določenim kratkim identifikatorjem EF. Ti kratki identifikatorji EF so določeni v poglavju 4. |
TCS_62 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_63 |
Sporočilo z odzivom
Opomba: kratki identifikatorji EF, ki se uporabljajo za tahografsko aplikacijo druge generacije, so določeni v poglavju 4. Če P1 kodira kratki identifikator EF in je ukaz uspešen, identificirani EF postane trenutno izbrani EF (trenutni EF).
|
3.5.3.3
Ta različica ukaza IFD omogoča zapis podatkov v EF, ki imajo najmanj 32 768 bajtov.
TCS_64 |
Tahografska kartica, ki podpira EF z najmanj 32 768 bajtov, podpira to različico ukaza za te EF. Tahografska kartica lahko podpira to različico ukaza za druge EF. |
TCS_65 |
Ukazno sporočilo
IFD kodira dolžino zamaknjenega podatkovnega objekta in diskretnega podatkovnega objekta z najmanjšim možnim številom oktetov, tj. z uporabo bajta dolžine ‘01h’ IFD kodira zamik / dolžino od 0 do 255 in z uporabo bajta dolžine ‘02h’ z zamikom / dolžino od ‘256’ do ‘65 535’ bajtov. |
TCS_66 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.3.3.1
Naslednji primer ponazarja uporabo varnega sporočanja, če se uporablja varnostni pogoj SM-MAC-G2.
TCS_67 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_68 |
Sporočilo odziva, če je ukaz uspešen.
|
3.5.4 GET CHALLENGE
Ta ukaz je v skladu z ISO/IEC 7816-4, a ima v primerjavi z opredelitvijo v tem standardu omejeno uporabo.
Ukaz GET CHALLENGE zahteva od kartice, da pošlje poziv, ki bo uporabljen pri določenem varnostnem postopku, s katerim se kartici pošlje kriptogram ali šifrirane podatke.
TCS_69 |
Poziv, ki ga izda kartica, velja le za naslednji ukaz, ki uporablja poziv, poslan kartici. |
TCS_70 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_71 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.5 VERIFY
Ta ukaz je v skladu z ISO/IEC 7816-4, a ima v primerjavi z opredelitvijo v tem standardu omejeno uporabo.
Le za kartico servisne delavnice se zahteva, da podpira ta ukaz.
Druge vrste tahografskih kartic lahko izvedejo ta ukaz ali pa tudi ne, vendar za te kartice ni personaliziranega referenčnega CHV. Zato te kartice tega ukaza ne morejo uspešno izvesti. Vedenje drugih vrst tahografskih kartic, ki niso kartice servisne delavnice, tj. vrne se koda napake, je zunaj področja uporabe te specifikacije, če se pošlje ta ukaz.
Ukaz VERIFY sproži na kartici primerjavo podatkov CHV (PIN), poslanih z ukazom, z referenčnim CHV, shranjenim na kartici.
TCS_72 |
PIN, ki ga vnese uporabnik, mora IFD kodirati v ASCII in na desni zapolniti z bajti ‘FFh’ do skupne dolžine 8 bajtov, glej tudi podatkovni tip WorkshopCardPIN iz Dodatka 1. |
TCS_73 |
Tahografske aplikacije prve in druge generacije uporabljajo isti referenčni CHV. |
TCS_74 |
Tahografska kartica preveri, ali je ukaz pravilno kodiran. Če ukaz ni pravilno kodiran, kartica ne primerja vrednosti CHV, ne zniža stanja števca preostalih poskusov CHV in ne ponastavi varnostnega stanja‘PIN_Verified’, ampak prekine ukaz. Ukaz je kodiran pravilno, če imajo bajti CLA, INS, P1, P2, Lc določene vrednosti, je Le odsoten in je podatkovno polje pravilne dolžine. |
TCS_75 |
Če je ukaz uspešen, se števec preostalih poskusov CHV ponovno zažene. Začetna vrednost števca preostalih poskusov CHV je 5. Če je ukaz uspešen, kartica nastavi notranje varnostno stanje na ‘PIN_Verified’. Kartica ponastavi to varnostno stanje, če se kartica ponastavi ali če se koda CHV, poslana v ukazu, ne ujema s shranjenim referenčnim CHV. Opomba: uporaba istega referenčnega CHV in globalnega varnostnega statusa preprečuje, da bi moral delavec servisne delavnice po izbiri druge tahografske aplikacije DF ponovno vnesti PIN. |
TCS_76 |
Neuspešna primerjava se zapiše na kartico, tj. števec preostalih poskusov CHV se zniža za ena, da se omeji število nadaljnjih poskusov uporabe referenčnega CHV. |
TCS_77 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_78 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.6 GET RESPONSE
Ta ukaz je v skladu s standardom ISO/IEC 7816-4.
Ta ukaz (potreben in razpoložljiv le pri protokolu T=0) se uporablja za prenos pripravljenih podatkov s kartice v vmesniško napravo (primer, ko ukaz vključuje tako Lc kot Le).
Ukaz GET RESPONSE mora biti izdan neposredno po ukazu za pripravo podatkov, sicer so podatki izgubljeni. Po izvedbi ukaza GET RESPONSE predhodno pripravljeni podatki niso več na voljo (razen ob napaki ‘61xx’ ali ‘6Cxx’, glej spodaj).
TCS_79 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_80 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.7 PSO: VERIFY CERTIFICATE
Ta ukaz je v skladu z ISO/IEC 7816-8, a ima v primerjavi z opredelitvijo v tem standardu omejeno uporabo.
Ukaz VERIFY CERTIFICATE uporablja kartica, da pridobi od zunaj javni ključ in preveri njegovo veljavnost.
3.5.7.1
TCS_81 |
To različico ukaza podpira le tahografska aplikacija prve generacije. |
TCS_82 |
Če je ukaz VERIFY CERTIFICATE uspešen, se javni ključ shrani za nadaljnjo uporabo v varnem okolju. Ta ključ se s svojim identifikatorjem ključa izrecno nastavi z ukazom MSE (glej poglavje 3.5.11) za uporabo pri ukazih, povezanih z varnostjo (INTERNAL AUTHENTICATE, EXTERNAL AUTHENTICATE ali VERIFY CERTIFICATE). |
TCS_83 |
V vsakem primeru ukaz VERIFY CERTIFICATE uporablja za odpiranje certifikata javni ključ, ki ga je pred tem izbral ukaz MSE. Ta javni ključ mora biti javni ključ države članice ali evropski javni ključ. |
TCS_84 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_85 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.7.2
Odvisno od velikosti krivulje so lahko certifikati ECC tako dolgi, da jih ni mogoče prenesti v enem APDU. V tem primeru je treba uporabiti veriženje ukazov v skladu z ISO/IEC 7816-4 in prenesti certifikat v dveh zaporednih PSO: preverjanje APDU certifikata (Verify Certificate APDUs).
Struktura certifikata in parametri domene so opredeljeni v Dodatku 11.
TCS_86 |
Ukaz se lahko izvede le pri MF, DF Tachograph in DF Tachograph_G2, glej tudi TCS_33. |
TCS_87 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_88 |
Za kratke APDU se uporabljajo naslednje določbe: IFD uporabi najmanjše število APDU, ki je potrebno za pošiljanje ukaza in pošlje največje mogoče število bajtov v prvem ukazu APDU v skladu z vrednostjo bajta velikosti podatkovnega polja na kartici, glej TCS_14. Če se IFD vede drugače, je vedenje kartice zunaj področja uporabe. |
TCS_89 |
Za podaljšano dolžino APDU se uporabljajo naslednje določbe: Če je certifikat prevelik za en APDU, mora kartica podpirati veriženje ukazov. IFD uporabi najmanjše število APDU, ki je potrebno za pošiljanje ukaza in pošlje največje mogoče število bajtov v prvem ukazu APDU. Če se IFD vede drugače, je vedenje kartice zunaj področja uporabe. Opomba: v skladu z Dodatkom 11 kartica shrani certifikat ali relevantno vsebino certifikata in posodobi svoj currentAuthenticatedTime. Struktura sporočil odziva in opisi stanja, kot so opredeljeni v TCS_85. |
TCS_90 |
Poleg kod napak iz TCS_85, kartica lahko vrne naslednje kode napak:
|
3.5.8 INTERNAL AUTHENTICATE
Ta ukaz je v skladu s standardom ISO/IEC 7816-4.
TCS_91 |
Vse tahografske kartice podpirajo ta ukaz pri tahografu DF prve generacije. Ukaz je lahko dostopen v MF in / ali DF tahografa druge generacije, lahko pa tudi ni. Če je dostopen, se izvedba ukaza zaključi z ustrezno kodo napake, saj je zasebni ključ kartice (Card.SK) za avtentikacijski protokol prve generacije dostopen le v DF tahografa prve generacije. |
Z ukazom INTERNAL AUTHENTICATE lahko IFD avtenticira kartico. Postopek avtentikacije je opisan v Dodatku 11. Vključuje naslednje izjave:
TCS_92 |
ukaz INTERNAL AUTHENTICATE uporablja zasebni ključ kartice (izbran implicitno) za podpisovanje avtentikacijskih podatkov, vključno s K1 (prvi element za dogovor o ključu seje) in RND1, ter uporablja trenutno izbrani javni ključ (izbran z zadnjim ukazom MSE) za šifriranje podpisa in oblikovanje avtentikacijskega žetona (podrobneje opisan v Dodatku 11). |
TCS_93 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_94 |
Sporočilo z odzivom
|
TCS_95 |
Če je ukaz INTERNAL AUTHENTICATE uspešen, se trenutni ključ seje (če obstaja) izbriše in ni več na voljo. Pogoj za razpoložljivost novega ključa seje je uspešna izvedba ukaza EXTERNAL AUTHENTICATE za avtentikacijski mehanizem prve generacije. |
3.5.9 EXTERNAL AUTHENTICATE
Ta ukaz je v skladu s standardom ISO/IEC 7816-4.
Z ukazom EXTERNAL AUTHENTICATE lahko kartica avtenticira IFD. Postopek avtentikacije je opisan v Dodatku 11 za tahograf prve in druge generacije (avtentikacija VU).
TCS_96 |
Različico ukaza za mehanizem za medsebojno avtentikacijo prve generacije podpira le tahografska aplikacija prve generacije. |
TCS_97 |
Različica ukaza za medsebojno avtentikacijo kartice in enote v vozilu se lahko izvede le pri MF, DF Tachograph in DF Tachograph_G2, glej tudi TCS_34. |
TCS_98 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_99 |
Sporočilo z odzivom
Tahografska aplikacija prve generacije lahko vrne naslednje dodatne kode napake:
Različica ukaza za avtentikacijo druge generacije lahko vrne naslednjo dodatno kodo napake:
|
3.5.10 GENERAL AUTHENTICATE
Ta ukaz se uporablja za avtentikacijski protokol za čip druge generacije, ki je določen v Dodatku 11 iz dela B, in je v skladu s standardom ISO/IEC 7816-4.
TCS_100 |
Ukaz se lahko izvede le pri MF, DF Tachograph in DF Tachograph_G2, glej tudi TCS_34. |
TCS_101 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_102 |
Sporočilo z odzivom
Objekt odziva dinamične avtentikacije podatkov ‘7Ch’
|
3.5.11 MANAGE SECURITY ENVIRONMENT
Ta ukaz se uporablja za nastavitev javnega ključa za avtentikacijo.
3.5.11.1
Ta ukaz je v skladu s standardom ISO/IEC 7816-4. Uporaba ukaza pa je glede na s tem povezani standard omejena.
TCS_103 |
Ta ukaz podpira le tahografska aplikacija prve generacije. |
TCS_104 |
Ključ, naveden v podatkovnem polju MSE, ostane trenutno izbrani javni ključ do naslednjega ukaza MSE, izbranega DF ali ponastavitve kartice. |
TCS_105 |
Če referenčni javni ključ (še) ni prisoten na kartici, ostane varno okolje nespremenjeno. |
TCS_106 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_107 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.11.2
Za avtentikacijo druge generacije tahografska kartica podpira naslednjo MSE: nastavljene različice ukaza, skladne z ISO/IEC 7816-4. Te različice ukaza niso podprte za avtentikacijo prve generacije.
3.5.11.2.1
Naslednji ukaz MSE:SET AT se uporablja za izbiro parametrov za avtentikacijo čipa, ki jo nato izvede ukaz General Authenticate.
TCS_108 |
Ukaz se lahko izvede le pri MF, DF Tachograph in DF Tachograph_G2, glej tudi TCS_34. |
TCS_109 |
Ukazno sporočilo MSE:SET AT za avtentikacijo čipa
|
3.5.11.2.2
Naslednji ukaz MSE:SET AT se uporablja za izbiro parametrov in ključev za avtentikacijo VU, ki jo nato opravi ukaz External Authenticate.
TCS_110 |
Ukaz se lahko izvede le pri MF, DF Tachograph in DF Tachograph_G2, glej tudi TCS_34. |
TCS_111 |
Ukazno sporočilo MSE:SET AT za avtentikacijo enote v vozilu
|
3.5.11.2.3
Naslednji ukaz MSE:SET DST se uporablja za nastavitev javnega ključa za
— |
preverjanje podpisa iz naslednjega ukaza PSO: Verify Digital Signature ali |
— |
za preverjanje podpisa certifikata iz naslednjega ukaza PSO: Verify Certificate. |
TCS_112 |
Ukaz se lahko izvede le pri MF, DF Tachograph in DF Tachograph_G2, glej tudi TCS_33. |
TCS_113 |
Ukazno sporočilo MSE:SET DST
|
Za vse različice ukaza so struktura sporočil odziva in opisi stanja podani z naslednjim:
TCS_114 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.12 PSO: HASH
Ta ukaz se uporablja za prenos rezultatov izračunov zgostitve določenih podatkov na kartico. Ta ukaz se uporablja za preverjanje digitalnih podpisov. Zgoščena vrednost je začasno shranjena za naslednji ukaz PSO: Verify Digital Signature.
Ta ukaz je v skladu s standardom ISO/IEC 7816-8. Uporaba ukaza pa je glede na s tem povezani standard omejena.
Le za nadzorno kartico se zahteva, da podpira ta ukaz v DF Tachograph in DF Tachograph_G2.
Druge vrste tahografskih kartic lahko izvedejo ta ukaz, lahko pa tudi ne. Ukaz je lahko dostopen v MF, lahko pa tudi ni.
Aplikacija nadzorne kartice prve generacije podpira le SHA-1.
TCS_115 |
Začasno shranjena zgoščena vrednost se izbriše, če se s PSO izračuna nova zgoščena vrednost: ukaz HASH, če je izbran DF in se tahografska kartica ponastavi. |
TCS_116 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_117 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.13 PERFORM HASH of FILE
Ta ukaz ni v skladu z ISO/IEC 7816-8. Tako bajt CLA tega ukaza označuje, da gre za lastno uporabo ukaza PERFORM SECURITY OPERATION / HASH.
Le za vozniško kartico in kartico servisne delavnice se zahteva, da podpirata ta ukaz v DF Tachograph in DF Tachograph_G2.
Druge vrste tahografskih kartic lahko izvedejo ta ukaz, lahko pa tudi ne. Če kartica podjetja ali nadzorna kartica izvede ta ukaz, se ukaz izvede, kakor je določeno v tem poglavju.
Ukaz je lahko dostopen v MF, lahko pa tudi ni. V tem primeru se ukaz izvede, kot je določeno v tem poglavju, tj. ukaz ne dovoljuje izračuna zgoščene vrednosti, ampak se zaključi z ustrezno kodo napake.
TCS_118 |
Ukaz PERFORM HASH of FILE se uporablja za zgoščevanje podatkovnega polja trenutno izbranega transparentnega EF. |
TCS_119 |
Tahografska kartica ta ukaz podpira le za EF, navedene v poglavju 4 pod DF_Tachograph in DF_Tachograph_G2 z naslednjo izjemo. Tahografska kartica ne podpira ukaza za EF Sensor_Installation_Data pri DF Tachograph_G2. |
TCS_120 |
Rezultat postopka zgoščevanja se začasno shrani na kartici. Nato se lahko uporablja za pridobitev digitalnega podpisa iz datoteke s PSO: Ukaz COMPUTE DIGITAL SIGNATURE |
TCS_121 |
Začasno shranjena zgoščena vrednost datoteke se izbriše, če se s PSO izračuna nova zgoščena vrednost datoteke: Ukaz Hash of File, če je izbran DF in je tahografska kartica ponastavljena. |
TCS_122 |
Tahografska aplikacija prve generacije podpira SHA-1. |
TCS_123 |
Tahografska aplikacija druge generacije podpira SHA-1 in SHA-2 (256, 384 in 512 bitov). |
TCS_124 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_125 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.14 PSO: COMPUTE DIGITAL SIGNATURE
Ta ukaz se uporablja za izračun digitalnega podpisa prej izračunane zgoščene kode (glej PERFORM HASH of FILE, poglavje 3.5.13).
Le za vozniško kartico in kartico servisne delavnice se zahteva, da podpirata ta ukaz v DF Tachograph in DF Tachograph_G2.
Druge vrste tahografskih kartic lahko izvedejo ta ukaz ali pa tudi ne, vendar nimajo ključa podpisa. Zato te kartice ukaza ne morejo uspešno izvesti, ampak ga zaključijo z ustrezno kodo napake.
Ukaz je lahko dostopen v MF, lahko pa tudi ni. V tem primeru se ukaz zaključi z ustrezno kodo napake.
Ta ukaz je v skladu s standardom ISO/IEC 7816-8. Uporaba ukaza pa je glede na s tem povezani standard omejena.
TCS_126 |
Ta ukaz ne izračuna digitalnega podpisa predhodno izračunane zgoščene kode s PSO: ukaz HASH. |
TCS_127 |
Zasebni ključ kartice se uporablja za izračun digitalnega podpisa in ga kartica implicitno pozna. |
TCS_128 |
Tahografska aplikacija prve generacije izdela digitalni podpis z metodo zapolnitve v skladu s PKCS1 (za podrobnosti glej Dodatek 11). |
TCS_129 |
Tahografska aplikacija druge generacije izračuna digitalni podpis na osnovi eliptične krivulje (za podrobnosti glej Dodatek 11). |
TCS_130 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_131 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.15 PSO: VERIFY DIGITAL SIGNATURE
Ta ukaz se uporablja za preverjanje digitalnega podpisa, ki je podan v vhodnih podatkih, katerih zgoščena vrednost je kartici znana. Kartica implicitno pozna algoritem podpisa.
Ta ukaz je v skladu s standardom ISO/IEC 7816-8. Uporaba ukaza pa je glede na s tem povezani standard omejena.
Le za nadzorno kartico se zahteva, da podpira ta ukaz v DF Tachograph in DF Tachograph_G2.
Druge vrste tahografskih kartic lahko izvedejo ta ukaz, lahko pa tudi ne. Ukaz je lahko dostopen v MF, lahko pa tudi ni.
TCS_132 |
Ukaz VERIFY DIGITAL SIGNATURE vedno uporablja javni ključ, izbran s predhodnim ukazom Manage Security Environment MSE: SET DST in prejšnja zgoščena vrednost, vnesena s PSO: ukaz HASH. |
TCS_133 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_134 |
Sporočilo z odzivom
|
3.5.16 PROCESS DSRC MESSAGE
Ta ukaz se uporablja za preverjanje celovitosti in avtentičnosti sporočila DSRC in dešifriranje podatkov, sporočenih iz VU nadzornemu organu ali servisni delavnici prek povezave DSRC. Kartica izdela ključ za šifriranje in ključ MAC, ki se uporabljata za zaščito sporočila DSRC, kot je opisano v poglavju 13 Dela B iz Dodatka 11.
Le za nadzorno kartico in kartico servisne delavnice se zahteva, da podpirata ta ukaz v DF Tachograph_G2.
Druge vrste tahografskih kartic lahko izvedejo ta ukaz ali pa tudi ne, vendar te kartice nimajo glavnega ključa DSRC. Zato te kartice ukaza ne morejo uspešno izvesti, ampak ga zaključijo z ustrezno kodo napake.
Ukaz je lahko dostopen v MF in / ali DF tahografu, lahko pa tudi ni. V tem primeru se ukaz zaključi z ustrezno kodo napake.
TCS_135 |
Glavni ključ DSRC je dostopen le v DF Tachograph_G2, tj. nadzorna kartica in kartica servisne delavnice podpirata uspešno izvedbo ukaza le v DF Tachograph_G2. |
TCS_136 |
Ukaz le dešifrira podatke DSRC in preveri kriptografsko kontrolno vsoto, vendar ne interpretira vhodnih podatkov. |
TCS_137 |
Zaporedje podatkovnih objektov v polju s podatki ukaza je določeno s to specifikacijo. |
TCS_138 |
Ukazno sporočilo
|
TCS_139 |
Sporočilo z odzivom
|
4. STRUKTURA TAHOGRAFSKIH KARTIC
Ta odstavek določa strukture datotek tahografskih kartic za hrambo dosegljivih podatkov.
Ne določa notranjih struktur, ki so odvisne od proizvajalcev kartic, kot so npr. glave datotek, niti shranjevanja in obdelave podatkovnih elementov, potrebnih le za interno rabo, npr.
TCS_140 |
Tahografska kartica druge generacije gosti glavno datoteko MF in enakovrstno tahografsko aplikacijo prve in druge generacije (npr. aplikacije vozniških kartic). |
TCS_141 |
Tahografska kartica podpira najmanj najmanjše število zapisov, določenih za ustrezajoče aplikacije, in ne podpira več zapisov, kot je največje število zapisov, določeno za ustrezajoče aplikacije. Največje in najmanjše število zapisov je določeno v tem poglavju za različne aplikacije. Za varnostne pogoje, ki se uporabljajo v pravilih dostopa v tem poglavju, glej poglavje 3.3. Na splošno način dostopa „read“ označuje ukaz READ BINARY s sodim bajtom INS in lihim, če je le-ta podprt, z izjemo EF Sensor_Installation_Data na kartici servisne delavnice, glej TCS_156 in TCS_160. Način dostopa „update“ označuje ukaz Update Binary s sodim bajtom INS in lihim, če je le-ta podprt, način dostopa „select“ pa ukaz SELECT. |
4.1. Glavna datoteka MF
TCS_142 |
Po personalizaciji ima glavna datoteka naslednjo strukturo trajnih datotek in naslednja pravila dostopa do datotek: Opomba: kratki identifikator SFID je podan kot decimalno število, tj. vrednost 30 ustreza vrednosti 11110 v binarnem zapisu. ![]() V tej tabeli se za varnostni pogoj uporablja naslednja kratica:
|
TCS_143 |
Vse strukture EF so transparentne. |
TCS_144 |
Glavna datoteka MF ima naslednjo podatkovno strukturo: ![]() |
TCS_145 |
Elementarna datoteka EF DIR vsebuje naslednje podatkovne objekte, povezane z aplikacijo: ‘61 08 4F 06 FF 54 41 43 48 4F 61 08 4F 06 FF 53 4D 52 44 54’. |
TCS_146 |
Elementarna datoteka EF ATR/INFO je prisotna, če tahografska kartica v svojem ATR označuje, da podpira podaljšana podatkovna polja. V tem primeru EF ATR/INFO vsebuje podatkovni objekt z informacijami o podaljšanju (DO‘7F66’), kot je določen v klavzuli 12.7.1. iz standarda ISO/IEC 7816-4:2013. |
TCS_147 |
Elementarna datoteka EF Extended_length je prisotna, če tahografska kartica v svojem ATR označuje, da podpira podaljšana podatkovna polja. V tem primeru EF vsebuje naslednji podatkovni objekt ‘02 01 xx’, kjer vrednost ‘xx’ označuje, ali so podaljšana podatkovna polja podprta za protokol T = 1 in / ali T = 0. Vrednost ‘01’ označuje, da so podaljšana podatkovna polja podprta za protokol T = 1. Vrednost ‘10’ označuje, da so podaljšana podatkovna polja podprta za protokol T = 0. Vrednost ‘11’ označuje, da so podaljšana podatkovna polja podprta za protokol T = 1 in T = 0. |
4.2. Aplikacije vozniške kartice
4.2.1 Aplikacija vozniške kartice prve generacije
TCS_148 |
Po personalizaciji ima vozniška kartica prve generacije naslednjo strukturo trajnih datotek in naslednja pravila dostopa do datotek: ![]() Za varnostne pogoje se v tej tabeli uporabljajo naslednje kratice:
|
TCS_149 |
Vse strukture EF so transparentne. |
TCS_150 |
Aplikacija vozniške kartice prve generacije ima naslednjo podatkovno strukturo: ![]() ![]() |
TCS_151 |
Naslednje vrednosti, s katerimi so podane velikosti v zgornji tabeli, so najmanjše in največje vrednosti števil zapisov, ki jih mora uporabljati podatkovna struktura vozniške kartice za aplikacijo prve generacije: ![]() |
4.2.2 Aplikacija vozniške kartice druge generacije
TCS_152 |
Po personalizaciji ima vozniška kartica druge generacije naslednjo strukturo trajnih datotek in naslednja pravila dostopa do datotek. Opomba: kratki identifikator SFID je podan kot decimalno število, tj. vrednost 30 ustreza vrednosti 11110 v binarnem zapisu. ![]() V tej tabeli se za varnostni pogoj uporablja naslednja kratica:
|
TCS_153 |
Vse strukture EF so transparentne. |
TCS_154 |
Aplikacija vozniške kartice druge generacije ima naslednjo podatkovno strukturo: ![]() ![]() ![]() |
TCS_155 |
Naslednje vrednosti, s katerimi so podane velikosti v zgornji tabeli, so najmanjše in največje vrednosti števil zapisov, ki jih mora uporabljati podatkovna struktura vozniške kartice za aplikacijo druge generacije: ![]() |
4.3. Aplikacije kartice servisne delavnice
4.3.1 Aplikacija kartice servisne delavnice prve generacije
TCS_156 |
Po personalizaciji ima kartica servisne delavnice prve generacije naslednjo strukturo trajnih datotek in naslednja pravila dostopa do datotek: ![]() Za varnostne pogoje se v tej tabeli uporabljajo naslednje kratice:
|
TCS_157 |
Vse strukture EF so transparentne. |
TCS_158 |
Kartica servisne delavnice ima naslednjo podatkovno strukturo: ![]() ![]() ![]() |
TCS_159 |
Naslednje vrednosti, s katerimi so podane velikosti v zgornji tabeli, so najmanjše in največje vrednosti števil zapisov, ki jih mora uporabljati podatkovna struktura kartice servisne delavnice za aplikacijo prve generacije: ![]() |
4.3.2 Aplikacija kartice servisne delavnice druge generacije
TCS_160 |
Po personalizaciji ima kartica servisne delavnice druge generacije naslednjo strukturo trajnih datotek in naslednja pravila dostopa do datotek: Opomba: kratki identifikator SFID je podan kot decimalno število, tj. vrednost 30 ustreza vrednosti 11110 v binarnem zapisu. ![]() Za varnostne pogoje se v tej tabeli uporabljajo naslednje kratice:
|
TCS_161 |
Vse strukture EF so transparentne. |
TCS_162 |
Kartica servisne delavnice druge generacije ima naslednjo podatkovno strukturo: ![]() ![]() ![]() |
TCS_163 |
Naslednje vrednosti, s katerimi so podane velikosti v zgornji tabeli, so najmanjše in največje vrednosti števil zapisov, ki jih mora uporabljati podatkovna struktura vozniške kartice za aplikacijo druge generacije: ![]() |
4.4. Aplikacije nadzorne kartice
4.4.1 Aplikacija nadzorne kartice prve generacije
TCS_164 |
Po personalizaciji ima nadzorna kartica prve generacije naslednjo strukturo trajnih datotek in naslednja pravila dostopa do datotek: ![]() Za varnostne pogoje se v tej tabeli uporabljajo naslednje kratice:
|
TCS_165 |
Vse strukture EF so transparentne. |
TCS_166 |
Aplikacija nadzorne kartice prve generacije ima naslednjo podatkovno strukturo: ![]() |
TCS_167 |
Naslednje vrednosti, s katerimi so podane velikosti v zgornji tabeli, so najmanjše in največje vrednosti števil zapisov, ki jih mora uporabljati podatkovna struktura nadzorne kartice za aplikacijo prve generacije: ![]() |
4.4.2 Aplikacija nadzorne kartice druge generacije
TCS_168 |
Po personalizaciji ima nadzorna kartica druge generacije naslednjo strukturo trajnih datotek in naslednja pravila dostopa do datotek: Opomba: kratki identifikator SFID je podan kot decimalno število, tj. vrednost 30 ustreza vrednosti 11110 v binarnem zapisu. ![]() V tej tabeli se za varnostni pogoj uporablja naslednja kratica:
|
TCS_169 |
Vse strukture EF so transparentne. |
TCS_170 |
Aplikacija nadzorne kartice druge generacije ima naslednjo podatkovno strukturo: ![]() |
TCS_171 |
Naslednje vrednosti, s katerimi so podane velikosti v zgornji tabeli, so najmanjše in največje vrednosti števil zapisov, ki jih mora uporabljati podatkovna struktura vozniške kartice za aplikacijo druge generacije: ![]() |
4.5. Aplikacije kartice podjetja
4.5.1 Aplikacija kartice podjetja prve generacije
TCS_172 |
Po personalizaciji ima kartica podjetja prve generacije naslednjo strukturo trajnih datotek in naslednja pravila dostopa do datotek. ![]() Za varnostne pogoje se v tej tabeli uporabljajo naslednje kratice:
|
TCS_173 |
Vse strukture EF so transparentne. |
TCS_174 |
Aplikacija kartice podjetja prve generacije ima naslednjo podatkovno strukturo: ![]() |
TCS_175 |
Naslednje vrednosti, s katerimi so podane velikosti v zgornji tabeli, so najmanjše in največje vrednosti števil zapisov, ki jih mora uporabljati podatkovna struktura kartice podjetja za aplikacijo prve generacije: ![]() |
4.5.2 Aplikacija kartice podjetja druge generacije
TCS_176 |
Po personalizaciji ima kartica podjetja druge generacije naslednjo strukturo trajnih datotek in naslednja pravila dostopa do datotek. Opomba: kratki identifikator SFID je podan kot decimalno število, tj. vrednost 30 ustreza vrednosti 11110 v binarnem zapisu. ![]() V tej tabeli se za varnostni pogoj uporablja naslednja kratica:
|
TCS_177 |
Vse strukture EF so transparentne. |
TCS_178 |
Kartica podjetja druge generacije ima naslednjo podatkovno strukturo: ![]() |
TCS_179 |
Naslednje vrednosti, s katerimi so podane velikosti v zgornji tabeli, so najmanjše in največje vrednosti števil zapisov, ki jih mora uporabljati podatkovna struktura kartice podjetja za aplikacijo druge generacije: ![]() |
Dodatek 3
PIKTOGRAMI
PIC_001 |
Tahograf lahko neobvezno uporablja naslednje piktograme in kombinacije piktogramov (ali piktograme in kombinacije piktogramov, ki so si dovolj podobni, da se jih lahko nedvoumno prepozna):
Opomba: dodatne kombinacije piktogramov za oblikovanje blokov izpisa ali identifikatorjev zapisov so opredeljene v Dodatku 4. |
Dodatek 4
IZPISI
KAZALO
1. |
SPLOŠNO | 243 |
2. |
SPECIFIKACIJA BLOKOV PODATKOV | 243 |
3. |
SPECIFIKACIJE IZPISOV | 250 |
3.1. |
Dnevni izpis vozniških dejavnosti s kartice | 250 |
3.2. |
Dnevni izpis voznikovih dejavnosti iz VU | 251 |
3.3. |
Izpis dogodkov in napak s kartice | 252 |
3.4. |
Izpis dogodkov in napak iz VU | 252 |
3.5. |
Izpis tehničnih podatkov | 253 |
3.6. |
Izpis prekoračitev hitrosti | 253 |
3.7. |
Zgodovina vstavljenih kartic | 254 |
1. SPLOŠNO
Vsak izpis sestavlja zaporedje različnih podatkovnih blokov, ki jih lahko označuje identifikator bloka.
Podatkovni blok vsebuje enega ali več zapisov, ki jih lahko označuje identifikator zapisa.
PRT_001 |
Kadar je tik pred identifikatorjem zapisa identifikator bloka, se identifikator zapisa ne natisne. |
PRT_002 |
Če določen podatek ni znan ali se ga ne sme natisniti zaradi omejitev pravic dostopa do podatkov, se namesto podatka natisnejo presledki. |
PRT_003 |
Če vsebina celotne vrstice ni znana ali je ni treba natisniti, se tiskanje celotne vrstice opusti. |
PRT_004 |
Numerični podatki se tiskajo desno poravnano, s presledki, ki ločujejo tisočice in milijone, in brez vodilnih ničel. |
PRT_005 |
Nizi znakov se tiskajo levo poravnano in so po potrebi zapolnjeni s presledki, da dosežejo zahtevano dolžino, ali odrezani iz istega razloga (pri imenih in naslovih). |
PRT_006 |
Če je zaradi dolžine besedila potreben prelom vrstice, bi se morala nova natisnjena vrstica začeti s posebnim znakom (pika na srednji višini „ߦ“). |
2. SPECIFIKACIJA BLOKOV PODATKOV
V tem poglavju se uporabljajo naslednji dogovori o zapisu formatov:
— |
krepko natisnjeni znaki označujejo golo besedilo, ki se natisne (v natisu je prikaz znakov normalen), |
— |
normalni znaki označujejo spremenljivke (piktograme ali podatke), ki se jih pri tiskanju nadomesti z njihovimi vrednostmi, |
— |
imenom spremenljivk so dodani podčrtaji, ki prikažejo dolžino, ki je na voljo za spremenljivko, |
— |
datumi so prikazani v formatu „dd/mm/llll“ (dan, mesec, leto). Lahko se uporablja tudi format „dd.mm.llll“, |
— |
Izraz „identifikacija kartice“ pomeni sestav naslednjih podatkov: tip kartice, prikazan s kombinacijo piktogramov, kodo države izdajateljice kartice, poševnico in številko kartice, zaporedno številko zamenjave in podaljšanja kartice, ki sta ločeni s presledkom:
|
PRT_007 |
Izpisi so v skladu z naslednjimi pomeni in formati sestavljeni iz naslednjih podatkovnih blokov in/ali zapisov podatkov: ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
3. SPECIFIKACIJE IZPISOV
V tem poglavju se uporabljajo naslednji dogovori o zapisovanju:
N |
Številka bloka ali zapisa N |
|
|
N |
Številka bloka ali zapisa N, ponovljena, kolikor krat je potrebno |
|
|
X/Y |
Izpis ustreznega bloka ali zapisa X in/ali Y, ponovljen, kolikor krat je potrebno. |
3.1. Dnevni izpis vozniških dejavnosti s kartice
PRT_008 |
Dnevni izpis vozniških dejavnosti s kartice je v skladu z naslednjim formatom:
|
3.2. Dnevni izpis voznikovih dejavnosti iz VU
PRT_009 |
Dnevni izpis voznikovih dejavnosti iz VU je v skladu z naslednjim formatom:
|
3.3. Izpis dogodkov in napak s kartice
PRT_010 |
Dnevni izpis dogodkov in napak s kartice je v skladu z naslednjim formatom:
|
3.4. Izpis dogodkov in napak iz VU
PRT_011 |
Dnevni izpis dogodkov in napak iz VU je v skladu z naslednjim formatom:
|
3.5. Izpis tehničnih podatkov
PRT_012 |
Izpis tehničnih podatkov je v skladu z naslednjim formatom:
|
3.6. Izpis prekoračitev hitrosti
PRT_013 |
Izpis prekoračitev hitrosti je v skladu z naslednjim formatom:
|
3.7. Zgodovina vstavljenih kartic
PRT_014 |
Izpis zgodovine vstavljenih kartic je v skladu z naslednjim formatom:
|
Dodatek 5
PRIKAZOVALNIK
V tem poglavju se uporabljajo naslednji dogovori o zapisu formatov:
— |
krepko natisnjeni znaki označujejo neformatirano besedilo, ki se prikaže (prikazovanje z normalnimi znaki), |
— |
normalni znaki označujejo spremenljivke (piktograme ali podatke), ki se jih za prikazovanje nadomesti z njihovimi vrednostmi:
|
DIS_001 |
Tahograf prikazuje podatke z naslednjimi formati:
|
Dodatek 6
ČELNI PRIKLJUČEK ZA KALIBRACIJO IN PRENOS PODATKOV
KAZALO
1. |
STROJNA OPREMA | 256 |
1.1 |
Priključek | 256 |
1.2 |
Razporeditev kontaktov | 257 |
1.3 |
Bločni diagram | 258 |
2. |
VMESNIK ZA PRENOS PODATKOV | 258 |
3. |
KALIBRACIJSKI VMESNIK | 259 |
1. STROJNA OPREMA
1.1 Priključek
INT_001 |
Priključek za prenos podatkov/kalibracijo je priključek s šestimi nožicami, dosegljiv na čelni plošči, ne da bi bilo treba kateri koli del tahografa izključiti, in skladen z naslednjo risbo (vse mere so v milimetrih):
Naslednji diagram prikazuje tipični 6-polni vtikač:
|
1.2 Razporeditev kontaktov
INT_002 |
Kontakti so razporejeni v skladu z naslednjo tabelo:
|
1.3 Bločni diagram
INT_003 |
Bločni diagram je skladen z naslednjim:
|
2. VMESNIK ZA PRENOS PODATKOV
INT_004 |
Vmesnik za prenos podatkov ustreza specifikacijam RS232. |
INT_005 |
Vmesnik za prenos podatkov uporablja en začetni bit, 8 podatkovnih bitov (prvi bit je bit z najmanjšo težo (LSB)), en parnostni in en končni bit.
|
Organizacija podatkovnih bajtov
Začetni bit |
: |
en bit na logični ravni 0; |
Podatkovni biti |
: |
se prenašajo tako, da je LSB prvi; |
Parnostni bit |
: |
soda parnost; |
Končni bit |
: |
en bit na logični ravni 1. |
Kadar se pošiljajo numerični podatki, ki jih sestavlja več bajtov, se najprej prenese bajt z največjo težo, nazadnje pa bajt z najmanjšo težo.
INT_006 |
Baudna hitrost prenosa mora biti nastavljiva v območju od 9 600 bit/s do 115 200 bit/s. Pošiljanje poteka z najvišjo možno hitrostjo, baudna hitrost se ob začetku komunikacije nastavi na 9 600 bit/s. |
3. KALIBRACIJSKI VMESNIK
INT_007 |
Komunikacijski podatki so v skladu z ISO 14230-1 Road vehicles – Diagnostic systems – Keyword protocol 2000 – Part 1: Physical layer, First edition: 1999. |
INT_008 |
Vhodno/izhodni signal je skladen z naslednjimi električnimi specifikacijami:
|
INT_009 |
Vhodno/izhodni signal je skladen z naslednjimi časovnimi diagrami:
|
Dodatek 7
PROTOKOLI ZA PRENOS PODATKOV
KAZALO
1. |
UVOD | 261 |
1.1. |
Področje uporabe | 261 |
1.2. |
Kratice in zapisovanje | 261 |
2. |
PRENOS PODATKOV IZ VU | 262 |
2.1. |
Postopek prenosa | 262 |
2.2. |
Protokol za prenos podatkov | 262 |
2.2.1 |
Struktura sporočil | 262 |
2.2.2 |
Vrste sporočil | 264 |
2.2.2.1 |
Start Communication Request (SID 81) | 266 |
2.2.2.2 |
Positive Response Start Communication (SID C1) | 266 |
2.2.2.3 |
Start Diagnostic Session Request (SID 10) | 266 |
2.2.2.4 |
Positive Response Start Diagnostic (SID 50) | 266 |
2.2.2.5 |
Link Control Service (SID 87) | 266 |
2.2.2.6 |
Link Control Positive Response (SID C7) | 266 |
2.2.2.7 |
Request Upload (SID 35) | 266 |
2.2.2.8 |
Positive Response Request Upload (SID 75) | 266 |
2.2.2.9 |
Transfer Data Request (SID 36) | 266 |
2.2.2.10 |
Positive Response Transfer Data (SID 76) | 267 |
2.2.2.11 |
Request Transfer Exit (SID 37) | 267 |
2.2.2.12 |
Positive Response Request Transfer Exit (SID 77) | 267 |
2.2.2.13 |
Stop Communication Request (SID 82) | 267 |
2.2.2.14 |
Positive Response Stop Communication (SID C2) | 267 |
2.2.2.15 |
Acknowledge Sub Message (SID 83) | 267 |
2.2.2.16 |
Negative Response (SID 7F) | 268 |
2.2.3 |
Potek sporočil | 268 |
2.2.4 |
Časovni razpored | 269 |
2.2.5 |
Obravnava napak | 270 |
2.2.5.1 |
Faza začetka komunikacije | 270 |
2.2.5.2 |
Faza komunikacije | 270 |
2.2.6 |
Vsebina sporočila odziva | 272 |
2.2.6.1 |
Positive Response Transfer Data Overview | 273 |
2.2.6.2 |
Positive Response Transfer Data Activities | 274 |
2.2.6.3 |
Positive Response Transfer Data Events and Faults | 275 |
2.2.6.4 |
Positive Response Transfer Data Detailed Speed | 276 |
2.2.6.5 |
Positive Response Transfer Data Technical Data | 276 |
2.3. |
Hramba datoteke na zunanjem pomnilniškem mediju (ESM) | 277 |
3. |
PROTOKOL ZA PRENOS PODATKOV S TAHOGRAFSKIH KARTIC | 277 |
3.1. |
Področje uporabe | 277 |
3.2. |
Opredelitve pojmov | 277 |
3.3. |
Prenos podatkov s kartice | 277 |
3.3.1 |
Inicializacijsko zaporedje | 278 |
3.3.2 |
Zaporedje za nepodpisane podatkovne datoteke | 278 |
3.3.3 |
Zaporedje za podpisane podatkovne datoteke | 279 |
3.3.4 |
Zaporedje za ponastavitev števca kalibracij | 279 |
3.4. |
Format hrambe podatkov | 280 |
3.4.1 |
Uvod | 280 |
3.4.2 |
Format datoteke | 280 |
4. |
PRENOS PODATKOV S TAHOGRAFSKE KARTICE PREKO ENOTE V VOZILU | 281 |
1. UVOD
Ta dodatek določa postopke, ki se uporabljajo pri različnih vrstah prenosov podatkov na zunanje pomnilniške medije, in protokole, ki jih je treba izvajati za zagotovitev pravilnega prenosa podatkov in polne združljivosti formatov prenesenih podatkov, tako da jih vsak nadzornik lahko pregleda in pred analiziranjem preveri njihovo avtentičnost in celovitost.
1.1. Področje uporabe
Podatke se v zunanji pomnilniški medij (ESM) lahko prenaša:
— |
iz enote v vozilu z inteligentno namensko opremo (IDE), priključeno na VU, |
— |
s tahografske kartice z IDE, opremljeno z vmesniško napravo (IFD), |
— |
s kartice preko enote v vozilu z IDE, priključeno na VU. |
Da bi se lahko preverilo avtentičnost in celovitost prenesenih podatkov, shranjenih na ESM, se podatki prenašajo s pripetim podpisom v skladu z Dodatkom 11 Skupni varnostni mehanizmi. Prenesejo se tudi identifikacija in varnostni certifikati (države članice in opreme) izvorne opreme (VU ali kartice). Oseba, ki preveri podatke, mora imeti lasten varnostni evropski javni ključ, ki ga je pridobila neodvisno.
DDP_001 |
Podatki, ki se prenesejo v eni seji prenosa, morajo biti shranjeni na ESM v eni sami datoteki. |
1.2. Kratice in zapisovanje
V tem dodatku so uporabljene naslednje kratice:
AID |
Identifikator aplikacije (Application Identifier) |
ATR |
Odgovor na ponastavitev (Answer to Reset) |
CS |
Bajt kontrolne vsote (Checksum byte) |
DF |
Namenska datoteka (Dedicated File) |
DS_ |
Diagnostična seja (Diagnostic Session) |
EF |
Elementarna datoteka (Elementary File) |
ESM |
Zunanji pomnilniški medij (External Storage Medium) |
FID |
Identifikator datoteke (ID datoteke) (File Identifier) |
FMT |
Formatni bajt (prvi bajt glave sporočila) (Format Byte) |
ICC |
Kartica z integriranim vezjem (Integrated Circuit Card) |
IDE |
Inteligentna namenska oprema (Intelligent Dedicated Equipment): oprema, ki se uporablja za prenos podatkov na ESM (npr. osebni računalnik) |
IFD |
Vmesniška naprava (Interface Device) |
KWP |
Protokol s ključnimi besedami 2000 (Keyword Protocol 2000) |
LEN |
Bajt dolžine (zadnji bajt glave sporočila) (Length Byte) |
PPS |
Izbor parametrov protokola (Protocol Parameter Selection) |
PSO |
Izvedba varnostne operacije (Perform Security Operation) |
SID |
Identifikator storitve (Service Identifier) |
SRC |
Izvorni bajt (Source byte) |
TGT |
Ciljni bajt (Target Byte) |
TLV |
Vrednost dolžine oznake (Tag Length Value) |
TREP |
Parameter odziva na zahtevek za prenos (Transfer Response Parameter) |
TRTP |
Parameter zahtevka za prenos (Transfer Request Parameter) |
VU |
Enota v vozilu (Vehicle Unit) |
2. PRENOS PODATKOV IZ VU
2.1. Postopek prenosa
Za prenos podatkov iz VU operater izvede naslednje postopke:
— |
vstavi svojo tahografsko kartico v režo VU (*), |
— |
priključi IDE na priključek VU za prenos podatkov, |
— |
vzpostavi povezavo med IDE in VU, |
— |
v IDE izbere podatke, ki naj se prenesejo, in pošlje zahtevek v VU, |
— |
zaključi sejo prenosa podatkov. |
2.2. Protokol za prenos podatkov
Protokol je strukturiran kot sodelovanje nadrejenega in podrejenega udeleženca (master-slave), pri čemer je IDE nadrejeni, VU pa podrejeni udeleženec.
Struktura, vrste in tok sporočil temeljijo v glavnem na protokolu ključnih besed 2000 (KWP) (ISO 14230-2 Road vehicles – Diagnostic systems – Keyword protocol 2000 – Part 2: Data link layer).
Aplikativna raven v glavnem temelji na sedanjem osnutku ISO 14229-1 (Road vehicles – Diagnostic systems – Part 1: Diagnostic services, version 6 of 22 February 2001).
2.2.1 Struktura sporočil
DDP_002 |
Vsa sporočila, ki si jih izmenjujeta IDE in VU, so formatirana tako, da jih sestavljajo trije deli:
Bajta TGT in SRC predstavljata fizična naslova prejemnika in tvorca sporočila. Vrednosti sta F0 Hex za IDE in EE Hex za VU. Bajt LEN je dolžina podatkovnega polja. Bajt kontrolne vsote je 8-bitni rezultat ostanka vsote po modulu 256 vseh bajtov sporočila razen bajta CS samega. Bajti FMT, SID, DS_, TRTP in TREP so opredeljeni nižje v tem dokumentu. |
DDP_003 |
Če mora sporočilo prenesti več podatkov, kot je na voljo prostora v podatkovnem polju, se sporočilo pošlje v več delnih sporočilih. Vsako delno sporočilo ima glavo, isti bajt SID in bajt TREP ter 2-bajtni števec delnih sporočil, ki kaže zaporedno številko delnega sporočila v celotnem sporočilu. Da se omogoči preverjanje napak in prekinitev prenosa, IDE potrdi vsako delno sporočilo. IDE lahko delno sporočilo sprejme, zahteva njegovo ponovno posredovanje, zahteva od VU, naj ponovno začne prenos, ali prekine prenos. |
DDP_004 |
Če zadnje delno sporočilo v svojem podatkovnem polju vsebuje natanko 255 bajtov, mora biti priloženo še končno delno sporočilo s praznim podatkovnim poljem (razen bajtov SID in TREP ter števca delnih sporočil), ki označi konec celotnega sporočila. Primer:
To sporočilo bo preneseno v naslednji obliki:
…
ali v naslednji:
…
|
2.2.2 Vrste sporočil
Komunikacijski protokol za prenos podatkov med VU in IDE zahteva izmenjavo osmih različnih vrst sporočil.
Ta sporočila pregledno prikazuje naslednja tabela.
Struktura sporočil |
Največ 4 bajti Glava |
Največ 255 bajtov Podatki |
1 bajt Kontrolna vsota |
||||||
IDE -> |
<- VU |
FMT |
TGT |
SRC |
LEN |
SID |
DS_/TRTP |
DATA |
CS |
Start Communication Request |
81 |
EE |
F0 |
|
81 |
|
|
E0 |
|
Positive Response Start Communication |
80 |
F0 |
EE |
03 |
C1 |
|
EA, 8F |
9B |
|
Start Diagnostic Session Request |
80 |
EE |
F0 |
02 |
10 |
81 |
|
F1 |
|
Positive Response Start Diagnostic |
80 |
F0 |
EE |
02 |
50 |
81 |
|
31 |
|
Link Control Service |
|
||||||||
Verify Baud Rate (stage 1) |
|||||||||
9 600 Bd |
80 |
EE |
F0 |
04 |
87 |
|
01,01,01 |
EC |
|
19 200 Bd |
80 |
EE |
F0 |
04 |
87 |
|
01,01,02 |
ED |
|
38 400 Bd |
80 |
EE |
F0 |
04 |
87 |
|
01,01,03 |
EE |
|
57 600 Bd |
80 |
EE |
F0 |
04 |
87 |
|
01,01,04 |
EF |
|
115 200 Bd |
80 |
EE |
F0 |
04 |
87 |
|
01,01,05 |
F0 |
|
Positive Response Verify Baud Rate |
80 |
F0 |
EE |
02 |
C7 |
|
01 |
28 |
|
Transition Baud Rate (stage 2) |
80 |
EE |
F0 |
03 |
87 |
|
02,03 |
ED |
|
Request Upload |
80 |
EE |
F0 |
0A |
35 |
|
00,00,00,00,00,FF,FF,FF,FF |
99 |
|
Positive Response Request Upload |
80 |
F0 |
EE |
03 |
75 |
|
00,FF |
D5 |
|
Transfer Data Request |
|
||||||||
Overview |
80 |
EE |
F0 |
02 |
36 |
01 |
|
97 |
|
Activities |
80 |
EE |
F0 |
06 |
36 |
02 |
Date |
CS |
|
Events & Faults |
80 |
EE |
F0 |
02 |
36 |
03 |
|
99 |
|
Detailed Speed |
80 |
EE |
F0 |
02 |
36 |
04 |
|
9 A |
|
Technical Data |
80 |
EE |
F0 |
02 |
36 |
05 |
|
9 B |
|
Card download |
80 |
EE |
F0 |
02 |
36 |
06 |
Slot |
CS |
|
Positive Response Transfer Data |
80 |
F0 |
EE |
Len |
76 |
TREP |
Data |
CS |
|
Request Transfer Exit |
80 |
EE |
F0 |
01 |
37 |
|
|
96 |
|
Positive Response Request Transfer Exit |
80 |
F0 |
EE |
01 |
77 |
|
|
D6 |
|
Stop Communication Request |
80 |
EE |
F0 |
01 |
82 |
|
|
E1 |
|
Positive Response Stop Communication |
80 |
F0 |
EE |
01 |
C2 |
|
|
21 |
|
Acknowledge sub message |
80 |
EE |
F0 |
Len |
83 |
|
Data |
CS |
|
Negative responses |
|
||||||||
General reject |
80 |
F0 |
EE |
03 |
7F |
Sid Req |
10 |
CS |
|
Service not supported |
80 |
F0 |
EE |
03 |
7F |
Sid Req |
11 |
CS |
|
Sub function not supported |
80 |
F0 |
EE |
03 |
7F |
Sid Req |
12 |
CS |
|
Incorrect Message Length |
80 |
F0 |
EE |
03 |
7F |
Sid Req |
13 |
CS |
|
Conditions not correct or Request sequence error |
80 |
F0 |
EE |
03 |
7F |
Sid Req |
22 |
CS |
|
Request out of range |
80 |
F0 |
EE |
03 |
7F |
Sid Req |
31 |
CS |
|
Upload not accepted |
80 |
F0 |
EE |
03 |
7F |
Sid Req |
50 |
CS |
|
Response pending |
80 |
F0 |
EE |
03 |
7F |
Sid Req |
78 |
CS |
|
Data not available |
80 |
F0 |
EE |
03 |
7F |
Sid Req |
FA |
CS |
Opombe:
— |
Sid Req = Sid zadevnega zahtevka. |
— |
TREP = TRTP zadevnega zahtevka. |
— |
Temne celice pomenijo, da se nič ne prenese. |
— |
Izraz nalaganje („upload“ glede na IDE) se uporablja zaradi skladnosti z ISO 14229. Pomeni isto kot prenos („download“ glede na VU). |
— |
Morebitni 2-bajtni števci delnih sporočil v tej tabeli niso prikazani. |
— |
Reža je številka reže, bodisi ‘1’ (kartica na voznikovi reži) ali ‘2’ (kartica na sovoznikovi reži). |
— |
Kadar reža ni določena, VU izbere režo št. 1, če je vanjo vstavljena kartica, režo 2 pa le v primeru, da jo je posebej izbral uporabnik. |
2.2.2.1
DDP_005 |
To sporočilo pošlje IDE za vzpostavitev komunikacijske povezave z VU. Začetna komunikacija vedno poteka s hitrostjo 9 600 baudov (dokler baudne hitrosti ne spremenijo ustrezen Link control services). |
2.2.2.2
DDP_006 |
To sporočilo pošlje VU kot pozitivni odziv na zahtevek Start Communication Request. Sporočilo vsebuje dva ključna bajta ‘EA’, ‘8F’, ki kažeta, da enota podpira protokol, pri katerem glava vsebuje podatke o izvoru, cilju in dolžini. |
2.2.2.3
DDP_007 |
Sporočilo Start Diagnostic Session Request pošlje IDE in z njim zahteva novo diagnostično sejo z VU. Podfunkcija „privzeta seja“ (81 hex) pomeni, da se začne standardna diagnostična seja. |
2.2.2.4
DDP_008 |
Sporočilo Positive Response Start Diagnostic pošlje VU kot pozitivni odziv na Diagnostic Session Request. |
2.2.2.5
DDP_052 |
Link Control Service uporablja IDE za sprožitev spremembe baudne hitrosti. Ta sprememba se izvede v dveh korakih. V prvem koraku IDE predlaga spremembo baudne hitrosti in predlaga novo. Po prejemu pozitivnega sporočila od VU pošlje IDE v VU potrditev spremembe baudne hitrosti (drugi korak). Nato IDE spremeni baudno hitrost na novo vrednost. Po prejemu potrditve VU spremeni baudno hitrost na novo vrednost. |
2.2.2.6
DDP_053 |
Sporočilo Link Control Positive Response pošlje VU kot pozitivni odziv na zahtevek Link Control Service (prvi korak). Na zahtevek za potrditev (drugi korak) ni odziva VU. |
2.2.2.7
DDP_009 |
IDE s sporočilom Request Upload VU sporoči, da je bil zahtevan prenos. Za izpolnitev zahtev ISO 14229 so vključeni podatki o naslovu, velikosti in podrobnostih formata zahtevanih podatkov. Ker teh podatkov IDE pred začetkom prenosa podatkov ne pozna, je pomnilniški naslov nastavljen na 0, format na nešifrirani in nekomprimirani format, pomilniška velikost pa na največjo. |
2.2.2.8
DDP_010 |
Sporočilo Positive Response Request Upload pošlje VU, da bi sporočil IDE, da je VU pripravljena za prenos podatkov. Zaradi izpolnitve zahtev iz ISO 14229 so v sporočilu s pozitivnim odzivom vključeni podatki, ki IDE sporočajo, da bodo naslednja sporočila Positive Response Transfer Data vsebovala največ 00FF hex bajtov. |
2.2.2.9
DDP_011 |
Sporočilo Transfer Data Request pošlje IDE; da bi VU sporočil, katera vrsta podatkov se prenese. Enobajtni parameter TRTP navaja vrsto prenosa. Obstaja šest vrst prenosa podatkov:
|
DDP_054 |
IDE med sejo prenosa podatkov obvezno zahteva prenos podatkov iz pregleda (TRTP 01), saj le to zagotavlja zapis certifikatov VU v preneseno datoteko (in preverjanje digitalnega podpisa). V drugem primeru (TRTP 02) sporočilo Transfer Data Request vsebuje podatek o koledarskem dnevu (v formatu |
2.2.2.10
DDP_012 |
Sporočilo Positive Response Transfer Data pošlje VU kot odziv na sporočilo Transfer Data Request. Sporočilo vsebuje zahtevane podatke s parametrom TREP, ki ustreza TRTP iz zahtevka. |
DDP055 |
V prvem primeru (TREP 01) VU pošlje v IDE podatke, ki pomagajo operaterju izbrati podatke, ki jih želi prenesti v nadaljevanju. To sporočilo vsebuje naslednje podatke:
|
2.2.2.11
DDP_013 |
Sporočilo Request Transfer Exit pošlje IDE; da z njim sporoči VU, da je seja prenosa podatkov zaključena. |
2.2.2.12
DDP_014 |
Sporočilo Positive Response Request Transfer Exit pošlje VU, da potrdi prejem zahtevka Request Transfer Exit. |
2.2.2.13
DDP_015 |
Sporočilo Stop Communication Request pošlje IDE, da prekine komunikacijsko povezavo z VU. |
2.2.2.14
DDP_016 |
Sporočilo Positive Response Stop Communication pošlje VU, da potrdi prejem zahtevka Stop Communication Request. |
2.2.2.15
DDP_017 |
Sporočilo Acknowledge Sub Message pošlje IDE, da potrdi prejem vsakega dela sporočila, ki se prenaša v več delnih sporočilih. Podatkovno polje vsebuje SID, prejet od VU, in naslednjo 2-bajtno kodo:
Zadnje delno sporočilo (bajt LEN < 255) se lahko potrdi s katerokoli od teh kod ali ostane nepotrjeno. Odgovori VU, ki bodo obsegali več delnih sporočil, so:
|
2.2.2.16
DDP_018 |
Sporočilo Negative Response pošlje VU kot odziv na zgornja sporočila z zahtevkom, kadar VU zahtevka ne more izpolniti. Podatkovno polje sporočila vsebuje SID odziva (7F), SID zahtevka in kodo, ki določa vzrok za negativni odziv. Na voljo so naslednje kode:
|
2.2.3 Potek sporočil
Značilni potek sporočil običajnim postopkom prenosa podatkov je naslednji:
IDE |
|
VU |
Start Communication Request |
⇨ |
|
|
⇦ |
Positive Response |
Start Diagnostic Service Request |
⇨ |
|
|
⇦ |
Positive Response |
Request Upload |
⇨ |
|
|
⇦ |
Positive Response |
Transfer Data Request Overview |
⇨ |
|
|
⇦ |
Positive Response |
Transfer Data Request #2 |
⇨ |
|
|
⇦ |
Positive Response #1 |
Acknowledge Sub Message #1 |
⇨ |
|
|
⇦ |
Positive Response #2 |
Acknowledge Sub Message #2 |
⇨ |
|
|
⇦ |
Positive Response #m |
Acknowledge Sub Message #m |
⇨ |
|
|
⇦ |
Positive Response (Data Field<255 Bytes) |
Acknowledge Sub Message (optional) |
⇨ |
|
… |
||
Transfer Data Request #n |
⇨ |
|
|
⇦ |
Positive Response |
Request Transfer Exit |
⇨ |
|
|
⇦ |
Positive Response |
Stop Communication Request |
⇨ |
|
|
⇦ |
Positive Response |
2.2.4 Časovni razpored
DDP_019 |
Med običajnim delovanjem so pomembni časovni parametri, prikazani v naslednjem diagramu: Diagram 1 Potek sporočil, časovni razpored ![]() Pri čemer je:
Dovoljene vrednosti časovnih parametrov so navedene v naslednji tabeli (razširjeni nabor časovnih parametrov KWP, uporabljen pri fizičnem naslavljanju za hitrejšo komunikacijo).
|
2.2.5 Obravnava napak
Če pri izmenjavi sporočil pride do napake, se shema poteka sporočil spremeni glede na to, kateri del opreme je zaznal napako in glede na sporočilo, ki je povzročilo napako.
Diagrama 2 in 3 prikazujeta postopke obravnave napak za VU in IDE.
2.2.5.1
DDP_020 |
Če IDE zazna napako v fazi začetka komunikacije, bodisi v časovnem razporedu ali v bitnem toku, počaka obdobje P3min in nato ponovno pošlje zahtevek. |
DDP_021 |
Če VU zazna napako v zaporedju, ki ga prejema iz IDE, ne pošlje odziva in počaka naslednje sporočilo Start Communication Request, ki ga mora prejeti najpozneje v obdobju P3. |
2.2.5.2
Opredelimo lahko dve območji obravnave napak:
1. |
VU zazna napako prenosa IDE.
Slika 2 Obravnava napak VU ![]() |
2. |
IDE zazna napako prenosa VU.
Slika 3 Obravnava napak pri IDE ![]() |
2.2.6 Vsebina sporočila odziva
Ta odstavek določa vsebino podatkovnih polj različnih sporočil pozitivnih odzivov.
Podatkovni elementi so opredeljeni v slovarju podatkov v Dodatku 1.
Opomba: pri prenosih podatkov druge generacije je vsak podatkovni element najvišje ravni predstavljen z nizom zapisov (record array), četudi vsebuje le en zapis. Niz zapisa se začne z glavo; ta glava vsebuje vrsto, velikost in število zapisov. Nizi zapisov so v naslednjih tabelah poimenovani kot ‘… RecordArray’ (z glavo).
2.2.6.1
DDP_029 |
Podatkovno polje Positive Response Transfer Data Overview vsebuje naslednje podatke v naslednjem zaporedju; pri čemer je SID 76 hex, TREP 01 hex; sporočilo je ustrezno razdeljeno na delna sporočila, ki so označena z zaporednimi številkami: Struktura podatkov prve generacije
Struktura podatkov druge generacije
|
2.2.6.2
DDP_030 |
Podatkovno polje Positive Response Transfer Data Activities vsebuje naslednje podatke v naslednjem zaporedju; pri čemer je SID 76 hex, TREP 02 hex; sporočilo je ustrezno razdeljeno na delna sporočila, ki so označena z zaporednimi številkami: Struktura podatkov prve generacije
Struktura podatkov druge generacije:
|
2.2.6.3
DDP_031 |
Podatkovno polje sporočila Positive Response Transfer Data Events and Faults vsebuje naslednje podatke v naslednjem zaporedju; pri čemer je SID 76 hex, TREP 03 hex; sporočilo je ustrezno razdeljeno na delna sporočila, ki so označena z zaporednimi številkami: Struktura podatkov prve generacije
Struktura podatkov druge generacije:
|
2.2.6.4
DDP_032 |
Podatkovno polje sporočila Positive Response Transfer Data Detailed Speed vsebuje naslednje podatke v naslednjem vrstnem redu; SID je 76 hex, TREP 04 hex; sporočilo je ustrezno razdeljeno na delna sporočila, označena z zaporednimi številkami: Struktura podatkov prve generacije
Struktura podatkov druge generacije:
|
2.2.6.5
DDP_033 |
Podatkovno polje sporočila Positive Response Transfer Data Technical Data vsebuje naslednje podatke v naslednjem zaporedju; pri čemer je SID 76 hex, TREP 05 hex; sporočilo je ustrezno razdeljeno na delna sporočila, ki so označena z zaporednimi številkami: Struktura podatkov prve generacije
Struktura podatkov druge generacije:
|
2.3. Hramba datoteke na zunanjem pomnilniškem mediju (ESM)
DDP_034 |
Kadar je bil med sejo prenosa podatkov opravljen tudi prenos podatkov iz VU, IDE v eno samo fizično datoteko shrani vse podatke iz sporočil Positive Response Transfer Data, prejete iz VU v tej seji prenosa. Shranjeni podatki ne vključujejo glave sporočil, števcev delnih sporočil, praznih delnih sporočil in kontrolne vsote, vključujejo pa SID in TREP (le za prvo delno sporočilo pri več delnih sporočilih). |
3. PROTOKOL ZA PRENOS PODATKOV S TAHOGRAFSKIH KARTIC
3.1. Področje uporabe
Ta točka opisuje neposredni prenos podatkov s tahografske kartice v IDE. IDE ni del varnega okolja, zato se med IDE in kartico ne opravi avtentikacija.
3.2. Opredelitve pojmov
Seja prenosa podatkov |
: |
vsakič, ko se opravi prenos podatkov ICC. Seja zajema celotni postopek od ponastavitve ICC z IFD do deaktiviranja ICC (izvlek kartice ali naslednja ponastavitev). |
Podpisana podatkovna datoteka |
: |
datoteka iz ICC. Datoteka se prenese v IFD kot golo besedilo. V ICC se izračuna zgoščena vrednost, datoteka se podpiše in podpis prenese v IFD: |
3.3. Prenos podatkov s kartice
DDP_035 |
Prenos podatkov s tahografske kartice zajema naslednje korake:
|
3.3.1 Inicializacijsko zaporedje
DDP_036 |
IDE zaporedje začne na naslednji način:
PPS za preklop na višjo raven baudne hitrosti se lahko neobvezno uporabi, če jo ICC podpira. |
3.3.2 Zaporedje za nepodpisane podatkovne datoteke
DDP_037 |
Zaporedje za prenos EF ICC, EF IC, EF Card_Certificate (ali EF CardSignCertificate) in EF CA_Certificate je naslednje:
Opomba 1: pred izbiro EF Card_Certificate (ali CardSignCertificate) je treba izbrati tahografsko aplikacijo (izbira z AID). Opomba 2: z uporabo ukaza Read Binary in kratkega identifikatora EF se datoteka lahko izbere in prebere istočasno. |
3.3.3 Zaporedje za podpisane podatkovne datoteke
DDP_038 |
Za vsako od naslednjih datotek, ki se prenesejo s svojim podpisom, se uporabi naslednje zaporedje:
Opomba: z uporabo ukaza Read Binary in kratkega identifikatora EF se datoteka lahko izbere in prebere istočasno. V tem primeru se lahko EF izbere in prebere pred uporabo ukaza Perform Hash of File. |
3.3.4 Zaporedje za ponastavitev števca kalibracij
DDP_039 |
Zaporedje za ponastavitev števca
Opomba: izbira in posodobitev datoteke se lahko opravi istočasno z uporabo ukaza Update Binary in kratkega identifikatorja EF. |
3.4. Format hrambe podatkov
3.4.1 Uvod
DDP_040 |
Preneseni podatki se shranijo na naslednji način:
|
3.4.2 Format datoteke
DDP_041 |
Format datoteke je združitev več objektov TLV. |
DDP_042 |
Oznako EF sestavljata FID in pripona ‘00’. |
DDP_043 |
Oznako podpisa EF sestavljata FID datoteke in pripona ‘01’. |
DDP_044 |
Dolžina je dvobajtna vrednost, ki jo opredeljuje število bajtov v polju vrednosti. Vrednost ‘FF FF’ v polju dolžine je rezervirana za prihodnje uporabe. |
DDP_045 |
Če se datoteka ne prenese, se ne shrani nič v zvezi s to datoteko (niti oznaka niti ničelna dolžina). |
DDP_046 |
Podpis se shrani kot naslednji objekt TLV neposredno za objektom TLV, ki vsebuje podatke datoteke.
Primer podatkov v preneseni datoteki na ESM:
|
4. PRENOS PODATKOV S TAHOGRAFSKE KARTICE PREKO ENOTE V VOZILU
DDP_047 |
VU omogoča prenos vsebine vstavljene vozniške kartice v priključeno IDE. |
DDP_048 |
IDE ta način začne tako, da pošlje sporočilo Transfer Data Request Card Download VU (glej 2.2.2.9). |
DDP_049 |
VU nato po datotekah prenese celotno kartico v skladu s protokolom prenosa podatkov, opredeljenim v odstavku 3, in prepošlje IDE vse podatke, ki jih prejme s kartice, v ustreznem formatu datotek TLV in enkapsulirane v sporočilu Positive Response Transfer Data (glej 3.4.2). |
DDP_050 |
IDE odčita podatke iz sporočila Positive Response Transfer Data (pri čemer odstrani vse glave, bajte SID in TREP, števce delnih sporočil in kontrolne vsote) in jih shrani v eno samo fizično datoteko, kakor je opisano v odstavku 2.3. |
DDP_051 |
VU nato po potrebi posodobi datoteko
|
(*) Vstavljena kartica sproži ustrezne pravice dostopa do funkcij prenosa in podatkov. Omogočen pa mora biti prenos podatkov z vozniške kartice, vstavljene v eno od rež VU, četudi v drugi reži ni vstavljena nobena druga vrsta kartice.
(**) Če se VU odzove z Negative Response, ki vsebuje kodo s pomenom „zahtevek pravilno prejet, čakanje na odgovor“, se ta vrednost zviša na vrednost, ki je enaka zgornji mejni vrednosti P3.
Dodatek 8
KALIBRACIJSKI PROTOKOL
KAZALO
1. |
UVOD | 283 |
2. |
POJMI, OPREDELITVE POJMOV IN REFERENCE | 283 |
3. |
PREGLED STORITEV | 284 |
3.1. |
Razpoložljive storitve | 284 |
3.2. |
Kode odgovorov | 285 |
4. |
KOMUNIKACIJSKE STORITVE | 285 |
4.1. |
Storitev StartCommunication | 285 |
4.2. |
Storitev StopCommunication | 287 |
4.2.1 |
Opis sporočil | 287 |
4.2.2 |
Format sporočil | 288 |
4.2.3 |
Opredelitev parametrov | 289 |
4.3. |
Storitev TesterPresent | 289 |
4.3.1 |
Opis sporočil | 289 |
4.3.2 |
Format sporočil | 289 |
5. |
STORITVE UPRAVLJANJA | 291 |
5.1. |
Storitev StartDiagnosticSession | 291 |
5.1.1 |
Opis sporočil | 291 |
5.1.2 |
Format sporočil | 292 |
5.1.3 |
Opredelitev parametrov | 293 |
5.2. |
Storitev SecurityAccess | 294 |
5.2.1 |
Opis sporočil | 294 |
5.2.2 |
Format sporočil – SecurityAccess – requestSeed | 295 |
5.2.3 |
Format sporočil – SecurityAccess – sendKey | 296 |
6. |
STORITVE PRENOSA PODATKOV | 297 |
6.1. |
Storitev ReadDataByIdentifier | 298 |
6.1.1 |
Opis sporočil | 298 |
6.1.2 |
Format sporočil | 298 |
6.1.3 |
Opredelitev parametrov | 299 |
6.2. |
Storitev WriteDataByIdentifier | 300 |
6.2.1 |
Opis sporočil | 300 |
6.2.2 |
Format sporočil | 300 |
6.2.3 |
Opredelitev parametrov | 302 |
7. |
UPRAVLJANJE PRESKUSNIH IMPULZOV – FUNKCIONALNA ENOTA ZA UPRAVLJANJE VHODOV/IZHODOV | 302 |
7.1. |
Storitev InputOutputControlByIdentifier | 302 |
7.1.1 |
Opis sporočil | 302 |
7.1.2 |
Format sporočil | 303 |
7.1.3 |
Opredelitev parametrov | 304 |
8. |
FORMATI DATARECORDS | 305 |
8.1. |
Območja prenesenih parametrov | 305 |
8.2. |
Formati dataRecords | 306 |
1. UVOD
Ta dodatek opisuje, kako se izmenjujejo podatki med enoto v vozilu in preskuševalnikom po liniji K, ki je del kalibracijskega vmesnika, opisanega v Dodatku 6. Opisuje tudi upravljanje linije vhodno/izhodnih signalov na priključku za kalibracijo.
Vzpostavitev komunikacij po liniji K je opisana v oddelku 4 „Komunikacijske storitve“.
V tem dodatku je pri določanju obsega upravljanja linije K v različnih pogojih uporabljen koncept diagnostičnih „sej“. Privzeta vrsta seje je „StandardDiagnosticSession“, pri kateri je mogoče iz enote v vozilu brati vse podatke, vanjo pa podatkov ni mogoče vpisovati.
Izbira diagnostične seje je opisana v oddelku 5 „Storitve upravljanja“.
V skladu z zahtevami glede interoperabilnosti iz te uredbe je ta dodatek treba upoštevati kot relevanten za obe generaciji VU in kartic servisne delavnice.
CPR_001 |
Vnos podatkov v enoto v vozilu omogoča seja „ECUProgrammingSession“. Poleg tega mora biti enota v vozilu za vnos kalibracijskih podatkov v KALIBRACIJSKEM načinu delovanja. Prenos podatkov po liniji K je opisan v oddelku 6 „Storitve prenosa podatkov“. Formati prenašanih podatkov so podrobno opisani v oddelku 8 „Formati dataRecords“. |
CPR_002 |
Seja „ECUAdjustmentSession“ omogoča izbiro V/I načina kalibracijske V/I signalne linije preko vmesnika linije K. Upravljanje kalibracijske V/I signalne linije je opisano v oddelku 7 „Upravljanje preskusnih impulzov – funkcionalna enota za upravljanje vhodov/izhodov“. |
CPR_003 |
V tem gradivu je naslov preskuševalnika vedno označen kot „tt“. Lahko se sicer uporabijo prednostni naslovi preskuševalnika, vendar se mora VU pravilno odzvati na vsak naslov preskuševalnika. Fizični naslov VU je 0xEE. |
2. POJMI, OPREDELITVE POJMOV IN REFERENCE
Protokoli, sporočila in kode napak v glavnem temeljijo na osnutku standarda ISO 14229-1 (Road vehicles – Diagnostic systems – Part 1: Diagnostic services, različica 6 z dne 22. februarja 2001).
Pri identifikatorjih storitev, zahtevkih za storitve in odgovorih ter pri standardnih parametrih se uporabljajo kodiranje bajtov in šestnajstiške vrednosti.
Izraz „preskuševalnik“ se nanaša na opremo za vnos programskih/kalibracijskih vrednosti v VU.
Izraza „odjemalec“ in „strežnik“ se nanašata na preskuševalnik oziroma VU.
Izraz ECU pomeni „elektronska krmilna enota“ in se nanaša na VU.
Vir:
ISO 14230-2: Road Vehicles – Diagnostic Systems – Keyword Protocol 2000 – Part 2: Data Link Layer.
Prva izdaja: 1999.
Vozila – diagnostika.
3. PREGLED STORITEV
3.1. Razpoložljive storitve
Naslednja preglednica podaja pregled storitev, ki jih omogoča tahograf in so opredeljene v tem dokumentu.
CPR_004 |
V preglednici so prikazane storitve, ki so na voljo v omogočeni diagnostični seji:
|
Preglednica 1
Zbirna preglednica vrednosti identifikatorjev storitev
|
Diagnostične seje |
||||||
Naziv diagnostične seje |
Oddelek |
Vrednost zaht. SId |
SD |
ECUAS |
ECUPS |
||
StartCommunication |
4.1 |
81 |
■ |
■ |
■ |
||
StopCommunication |
4.2 |
82 |
■ |
|
|
||
TesterPresent |
4.3 |
3E |
■ |
■ |
■ |
||
StartDiagnosticSession |
5.1 |
10 |
■ |
■ |
■ |
||
SecurityAccess |
5.2 |
27 |
■ |
■ |
■ |
||
ReadDataByIdentifier |
6.1 |
22 |
■ |
■ |
■ |
||
WriteDataByIdentifier |
6.2 |
2E |
|
|
■ |
||
InputOutputControlByIdentifier |
7.1 |
2F |
|
■ |
|
||
|
3.2. Kode odgovorov
Za vsako storitev so opredeljene kode odgovorov.
4. KOMUNIKACIJSKE STORITVE
Vzpostavitev in vzdrževanje komunikacije zahtevata določene storitve. Te storitve ne nastopajo na ravni aplikacije. Razpoložljive storitve so podrobno opisane v naslednji preglednici:
Preglednica 2
Komunikacijske storitve
Naziv storitve |
Opis |
StartCommunication |
Odjemalec zahteva začetek komunikacijske seje s strežnikom(-i). |
StopCommunication |
Odjemalec zahteva končanje trenutne komunikacijske seje. |
TesterPresent |
Odjemalec strežniku naznani, da je še vedno prisoten. |
CPR_005 |
Komunikacija se začne s storitvijo StartCommunication. Za izvedbo kakršnekoli storitve mora biti komunikacija inicializirana in komunikacijski parametri morajo ustrezati želenemu načinu. |
4.1. Storitev StartCommunication
CPR_006 |
Po sprejemu primitiva StartCommunication mora VU preveriti, ali je zahtevano komunikacijsko povezavo v sedanjem stanju mogoče inicializirati. Veljavni pogoji za inicializacijo komunikacijske povezave so opisani v standardu ISO 14230-2. |
CPR_007 |
Nato VU opravi vse potrebno za inicializacijo komunikacijske povezave in pošlje primitiv odgovora StartCommunication z izbranimi pozitivnimi parametri odgovora. |
CPR_008 |
Če je VU ob sprejemu novega zahtevka StartCommunication Request (npr. zaradi odprave napake v preskuševalniku) že inicializirana (in je že vstopila v kakšno diagnostično sejo), mora zahtevek sprejeti in se ponovno inicializirati. |
CPR_009 |
Če komunikacijske povezave iz kakršnegakoli razloga ni mogoče inicializirati, mora VU nadaljevati delovanje, v katerem je bila tik pred poskusom inicializacije komunikacijske povezave. |
CPR_010 |
Sporočilo StartCommunication Request mora biti fizično naslovljeno. |
CPR_011 |
Inicializacija VU za storitve se opravi po postopku „hitre inicializacije“.
|
CPR_012 |
Po zaključku inicializacije:
|
CPR_014 |
Hitrost prenosa podatkov po liniji K je 10 400 Bd. |
CPR_016 |
Preskuševalnik hitro inicializacijo sproži tako, da pošlje budilni vzorec (Wup) po liniji K. Vzorec se začne po preteku časa mirujočega stanja linije K, z nizko vrednostjo časa Tinil. Preskuševalnik pošlje prvi bit zahtevka za storitev StartCommunication po času Twup po prvem upadnem robu.
|
CPR_017 |
Časovne nastavitve za hitro inicializacijo in komunikacijo na splošno so prikazane v preglednicah v nadaljevanju. Čas mirujočega stanja ima lahko različne vrednosti:
Preglednica 3 Časovne vrednosti za hitro inicializacijo
Preglednica 4 Časovne vrednosti za komunikacijo
|
CPR_018 |
Format sporočil pri hitri inicializaciji je podrobno opisan v naslednjih preglednicah. (OPOMBA: Hex pomeni „šestnajstiška“) Preglednica 5 Sporočilo StartCommunication Request
Preglednica 6 Sporočilo StartCommunication Positive Response
|
CPR_019 |
Na sporočilo zahtevka StartCommunication Request ni negativnega odgovora; če VU ne more poslati pozitivnega odgovora, se ne inicializira, ne sporoči ničesar in ostane v svojem normalnem delovanju. |
4.2. Storitev StopCommunication
4.2.1 Opis sporočil
Namen te storitve na komunikacijski ravni je končati komunikacijsko sejo.
CPR_020 |
Po sprejemu primitiva StopCommunication VU preveri, ali je zahtevano komunikacijsko povezavo v sedanjem stanju mogoče končati. V tem primeru VU opravi vse za končanje te komunikacije. |
CPR_021 |
Če je komunikacijo mogoče končati, VU pred koncem komunikacije pošlje primitiv odgovora StopCommunication s pozitivnimi parametri odgovora. |
CPR_022 |
Če komunikacije iz kakršnega koli razloga ni mogoče končati, VU pošlje primitiv odgovora StopCommunication z negativnimi parametri odgovora. |
CPR_023 |
Če VU zazna pretek časovne omejitve P3 max, konča komunikacijo, ne da bi poslala kakršenkoli primitiv odgovora. |
4.2.2 Format sporočil
CPR_024 |
Formati sporočil pri primitivih StopCommunication so podrobno opisani v naslednjih preglednicah. Preglednica 7 Sporočilo StopCommunication Request
Preglednica 8 Sporočilo StopCommunication Positive Response
Preglednica 9 Sporočilo StopCommunication Negative Response
|
4.2.3 Opredelitev parametrov
Ta storitev ne zahteva nobene opredelitve parametrov.
4.3. Storitev TesterPresent
4.3.1 Opis sporočil
Storitev TesterPresent sproži preskuševalnik, z njo pa sporoči strežniku, da je še vedno prisoten, in tako prepreči, da bi se strežnik samodejno vrnil v svoje normalno delovanje in morda končal komunikacijo. Ta storitev, ki se pošilja redno, ohranja diagnostično sejo/komunikacijo, saj vsak sprejem zahtevka te storitve ponastavi časovnik P3.
4.3.2 Format sporočil
CPR_079 |
Formati sporočil pri primitivih TesterPresent so podrobno opisani v naslednjih preglednicah. Preglednica 10 Sporočilo TesterPresent Request
|
CPR_080 |
Če je parameter responseRequired nastavljen na „yes“, mora strežnik odgovoriti z naslednjim sporočilom pozitivnega odgovora. Če je nastavljen na „no“, strežnik ne pošlje nobenega odgovora. Preglednica 11 Sporočilo TesterPresent Positive Response
|
CPR_081 |
Ta storitev podpira naslednje kode negativnih odgovorov: Preglednica 12 Sporočilo TesterPresent Negative Response
|
5. STORITVE UPRAVLJANJA
Razpoložljive storitve so podrobno opisane v naslednji preglednici:
Preglednica 13
Storitve upravljanja
Naziv storitve |
Opis |
StartDiagnosticSession |
Odjemalec zahteva začetek diagnostične seje z VU. |
SecurityAccess |
Odjemalec zahteva dostop do funkcij, do katerih lahko dostopajo le pooblaščeni uporabniki. |
5.1. Storitev StartDiagnosticSession
5.1.1 Opis sporočil
CPR_025 |
Storitev StartDiagnosticSession se uporablja, da se v strežniku omogočijo različne diagnostične seje. Diagnostična seja omogoči določen nabor storitev v skladu s preglednico 17. Seja lahko omogoči tudi posebne storitve, ki jih določi proizvajalec vozila, vendar niso opisane v tem dokumentu. Pravila izvedbe izpolnjujejo naslednje zahteve:
|
CPR_026 |
Diagnostična seja se začne samo, če je med odjemalcem in VU že vzpostavljena komunikacija. |
CPR_027 |
Po uspešni storitvi StartDiagnosticSession morajo biti časovne nastavitve iz preglednice 4 aktivne, parameter diagnosticSession pa v sporočilu zahtevka nastavljen na „StandardDiagnosticSession“, če je bila prej aktivna kakšna druga diagnostična seja. |
5.1.2 Format sporočil
CPR_028 |
Formati sporočil pri primitivih StartDiagnosticSession so podrobno opisani v naslednjih preglednicah. Preglednica 14 Sporočilo StartDiagnosticSession Request
Preglednica 15 Sporočilo StartDiagnosticSession Positive Response
Preglednica 16 Sporočilo StartDiagnosticSession Negative Response
|
5.1.3 Opredelitev parametrov
CPR_029 |
Storitev StartDiagnosticSession za izbiro posebnega vedenja strežnika(-ov) uporablja parameter diagnosticSession (DS_) . V tem dokumentu so opredeljene naslednje diagnostične seje: Preglednica 17 Opredelitev vrednosti diagnosticSession
|
5.2. Storitev SecurityAccess
Če VU ni v KALIBRACIJSKEM načinu, vpisovanje kalibracijskih parametrov ni mogoče. Pred odobritvijo vstopa v KALIBRACIJSKI način je treba poleg vstavitve veljavne kartice servisne delavnice v VU tudi vnesti ustrezen PIN v VU.
Če je VU v KALIBRACIJSKEM ali NADZORNEM načinu, je omogočen tudi dostop do kalibracijske vhodno/izhodne linije.
Storitev SecurityAccess omogoča uporabniku vnesti PIN, preskuševalniku pa ugotoviti, ali je VU v KALIBRACIJSKEM načinu ali ne.
Dopustno je tudi, da se omogoči vnos PIN na kakšen drug način.
5.2.1 Opis sporočil
Storitev SecurityAccess obsega sporočilo SecurityAccess „requestSeed“, ki mu nato lahko sledi sporočilo SecurityAccess „sendKey“. Storitev SecurityAccess se mora izvesti po storitvi StartDiagnosticSession.
CPR_033 |
Preskuševalnik uporabi sporočilo SecurityAccess „requestSeed“ za to, da preveri, ali je enota v vozilu pripravljena na sprejem PIN. |
CPR_034 |
Če je enota v vozilu že v KALIBRACIJSKEM načinu, na zahtevek odgovori tako, da pošlje „seme“ 0x0000 s storitvijo SecurityAccess Positive Response. |
CPR_035 |
Če je enota pripravljena na sprejem PIN za verifikacijo s pomočjo kartice servisne delavnice, na zahtevek odgovori tako, da pošlje „seme“, katerega vrednost je večja od 0x0000, s storitvijo SecurityAccess Positive Response. |
CPR_036 |
Če enota v vozilu ni pripravljena na sprejem PIN od preskuševalnika, bodisi ker vstavljena kartica servisne delavnice ni veljavna, ali ker kartica servisne delavnice ni vstavljena, ali ker enota v vozilu pričakuje vnos PIN na kakšen drug način, na zahtevek odgovori z negativnim odgovorom (Negative Response) s kodo odgovora conditionsNotCorrectOrRequestSequenceError. |
CPR_037 |
Preskuševalnik nato morda uporabi sporočilo SecurityAccess „sendKey“ za posredovanje PIN enoti v vozilu. Da zagotovi zadosten čas za izvedbo procesa avtentikacije kartice, VU podaljša čas za odgovor z negativnim odgovorom s kodo requestCorrectlyReceived-ResponsePending. Vendar je čas za odgovor največ 5 minut. Takoj po izvršitvi zahtevane storitve VU pošlje sporočilo pozitivnega odgovora ali sporočilo negativnega odgovora z drugačno kodo. VU lahko ponavlja negativne odgovore s kodo requestCorrectlyReceived-ResponsePending, dokler se ne izvrši zahtevana storitev, nato pa pošlje končno sporočilo odgovora. |
CPR_038 |
Enota v vozilu odgovori na ta zahtevek s storitvijo SecurityAccess Positive Response samo, kadar je v KALIBRACIJSKEM načinu. |
CPR_039 |
V naslednjih primerih enota v vozilu odgovori na ta zahtevek z negativnim odgovorom, pri čemer je koda odgovora:
|
5.2.2 Format sporočil – SecurityAccess – requestSeed
CPR_040 |
Formati sporočil pri primitivih SecurityAccess „requestSeed“ so podrobno opisani v naslednjih preglednicah. Preglednica 18 Sporočilo SecurityAccess Request – requestSeed
Preglednica 19 Sporočilo SecurityAccess – requestSeed Positive Response
Preglednica 20 Sporočilo SecurityAccess Negative Response
|
5.2.3 Format sporočil – SecurityAccess – sendKey
CPR_041 |
Formati sporočil pri primitivih SecurityAccess „sendKey“ so podrobno opisani v naslednjih preglednicah. Preglednica 21 Sporočilo SecurityAccess Request – sendKey
Preglednica 22 Sporočilo SecurityAccess – sendKey Positive Response
Preglednica 23 Sporočilo SecurityAccess Negative Response
|
6. STORITVE PRENOSA PODATKOV
Razpoložljive storitve so podrobno opisane v naslednji preglednici:
Preglednica 24
Storitve prenosa podatkov
Naziv storitve |
Opis |
ReadDataByIdentifier |
Odjemalec zahteva prenos sedanje vrednosti zapisa, do katerega dostopa recordDataIdentifier. |
WriteDataByIdentifier |
Odjemalec zahteva vpis zapisa, do katerega dostopa recordDataIdentifier. |
6.1. Storitev ReadDataByIdentifier
6.1.1 Opis sporočil
CPR_050 |
Storitev ReadDataByIdentifier odjemalec uporabi za to, da od strežnika zahteva vrednosti podatkovnih zapisov. Podatke določa recordDataIdentifier. Proizvajalec VU odgovarja za to, da so med izvajanjem te storitve izpolnjeni pogoji na strežniku. |
6.1.2 Format sporočil
CPR_051 |
Formati sporočil pri primitivih ReadDataByIdentifier so podrobno opisani v naslednjih preglednicah. Preglednica 25 Sporočilo ReadDataByIdentifier Request
Preglednica 26 Sporočilo ReadDataByIdentifier Positive Response
Preglednica 27 Sporočilo ReadDataByIdentifier Negative Response
|
6.1.3 Opredelitev parametrov
CPR_052 |
Parameter recordDataIdentifier (RDI_) v sporočilu zahtevka ReadDataByIdentifier določa podatkovni zapis. |
CPR_053 |
Vrednosti parametra recordDataIdentifier, opredeljene v tem dokumentu, so prikazane v spodnji preglednici. Preglednica parametrov recordDataIdentifier obsega štiri stolpce in več vrstic.
Preglednica 28 Opredelitev vrednosti recordDataIdentifier
|
CPR_054 |
Parameter dataRecord (DREC_) se pošlje s sporočilom pozitivnega odgovora ReadDataByIdentifier in odjemalcu (preskuševalniku) podaja vrednost podatkovnega zapisa, ki ga določa parameter recordDataIdentifier. Formati podatkov so določeni v oddelku 8. Lahko se izvajajo tudi drugi neobvezni parametri dataRecords, npr. vhodni, notranji in izhodni podatki, specifični za posamezno VU, vendar v tem dokumentu niso opredeljeni. |
6.2. Storitev WriteDataByIdentifier
6.2.1 Opis sporočil
CPR_056 |
Storitev WriteDataByIdentifier odjemalec uporabi za to, da v strežnik zapiše vrednosti podatkovnih zapisov. Podatke določa recordDataIdentifier. Proizvajalec VU odgovarja za to, da so med izvajanjem te storitve izpolnjeni pogoji na strežniku. Za posodobitev parametrov iz preglednice 28 mora biti VU v KALIBRACIJSKEM načinu. |
6.2.2 Format sporočil
CPR_057 |
Formati sporočil pri primitivih WriteDataByIdentifier so podrobno opisani v naslednjih preglednicah. Preglednica 29 Sporočilo WriteDataByIdentifier Request
Preglednica 30 Sporočilo WriteDataByIdentifier Positive Response
Preglednica 31 Sporočilo WriteDataByIdentifier Negative Response
|
6.2.3 Opredelitev parametrov
Parameter recordDataIdentifier (RDI_) je opredeljen v preglednici 28.
Parameter dataRecord (DREC_) se pošlje s sporočilom z zahtevkom WriteDataByIdentifier in strežniku (VU) podaja vrednost podatkovnega zapisa, ki ga določa parameter recordDataIdentifier. Formati podatkov so določeni v oddelku 8.
7. UPRAVLJANJE PRESKUSNIH IMPULZOV – FUNKCIONALNA ENOTA ZA UPRAVLJANJE VHODOV/IZHODOV
Razpoložljive storitve so podrobno opisane v naslednji preglednici:
Preglednica 32
Funkcionalna enota za upravljanje vhodov/izhodov
Naziv storitve |
Opis |
InputOutputControlByIdentifier |
Odjemalec strežniku pošlje zahtevo za upravljanje določenega vhoda/izhoda. |
7.1. Storitev InputOutputControlByIdentifier
7.1.1 Opis sporočil
Po zvezi preko konektorja na čelni plošči je mogoče z ustreznim preskuševalnikom upravljati ali nadzirati preskusne impulze.
CPR_058 |
To kalibracijsko V/I signalno linijo se lahko konfigurira z ukazom za linijo K s storitvijo InputOutputControlByIdentifier; s tem se izbere želeno vhodno ali izhodno funkcijo linije. Možna stanja linije so:
|
CPR_059 |
Enota v vozilu mora biti za konfiguracijo stanja linije v nastavitveni seji in v KALIBRACIJSKEM ali NADZORNEM načinu. Kadar je VU v KALIBRACIJSKEM načinu, se lahko izbere katero koli od štirih stanj linije (disabled, speedSignalInput, realTimeSpeedSignalOutputSensor, RTCOutput). Kadar je VU v NADZORNEM načinu, se lahko izbere le eno od dveh stanj linije (disabled, realTimeSpeedSignalOutputSensor). Ob izstopu iz nastavitvene seje ali iz KALIBRACIJSKEGA načina mora enota v vozilu zagotoviti vrnitev kalibracijske V/I signalne linije v „onemogočeno“ (privzeto) stanje. |
CPR_060 |
Če VU prejme impulze hitrosti po normalni vhodni signalni liniji, pri tem ko je kalibracijska V/I signalna linija nastavljena na stanje vhoda, mora kalibracijsko V/I signalno linijo nastaviti v stanje izhoda ali vrniti v onemogočeno stanje. |
CPR_061 |
Zaporedje je naslednje:
|
7.1.2 Format sporočil
CPR_062 |
Formati sporočil pri primitivih InputOutputControlByIdentifier so podrobno opisani v naslednjih preglednicah. Preglednica 33 Sporočilo InputOutputControlByIdentifier Request
Opomba: Parameter controlState je prisoten le v nekaterih primerih (glej oddelek 7.1.3). Preglednica 34 Sporočilo InputOutputControlByIdentifier Positive Response
Preglednica 35 Sporočilo InputOutputControlByIdentifier Negative Response
|
7.1.3 Opredelitev parametrov
CPR_064 |
Parameter inputOutputControlParameter (IOCP_) je opredeljen v preglednici spodaj. Preglednica 36 Opredelitev vrednosti inputOutputControlParameter
|
CPR_065 |
Parameter controlState je prisoten le, kadar je inputOutputControlParameter nastavljen na ShortTermAdjustment, opredeljen pa je v naslednji preglednici: Preglednica 37 Opredelitev vrednosti controlState
|
8. FORMATI DATARECORDS
Ta oddelek opisuje:
— |
splošna pravila glede območij parametrov, ki jih enota v vozilu pošilja preskuševalniku, |
— |
formate, ki se uporabljajo za podatke, ki se prenesejo s storitvami prenosa podatkov, opisanimi v oddelku 6. |
CPR_067 |
VU mora podpirati vse naštete parametre. |
CPR_068 |
Podatki, ki jih VU pošlje preskuševalniku kot odgovor na sporočilo zahtevka, morajo biti merjeni podatki (tj. trenutna vrednost zahtevanega parametra, kot jo je izmerila ali zaznala VU). |
8.1. Območja prenesenih parametrov
CPR_069 |
Preglednica 38 opredeljuje območja, ki se uporabljajo za ugotavljanje veljavnosti prenesenih parametrov. |
CPR_070 |
Vrednosti v območju „znak napake“ služijo VU za takojšnje sporočanje, da zaradi kakšne napake na tahografu veljavne vrednosti parametrov trenutno niso na voljo. |
CPR_071 |
Vrednosti v območju „ni na voljo“ služijo VU za pošiljanje sporočila, ki vsebuje parameter, ki ni na voljo ali v trenutnem modulu ni podprt. Vrednosti v območju „ni zahtevano“ služijo napravi za pošiljanje ukaznega sporočila in določitev tistih parametrov, za katere od sprejemne naprave ne pričakuje odgovora. |
CPR_072 |
Če napaka določenega sestavnega dela onemogoča prenos veljavne vrednosti kakšnega parametra, se namesto podatkov tega parametra uporabi znak napake, opisan v preglednici 38. Če pa meritev ali izračun da vrednost, ki je veljavna, vendar leži zunaj opredeljenega območja parametra, se znak napake ne uporabi. Tak podatek se prenese z uporabo ustrezne najmanjše ali največje vrednosti parametra. Preglednica 38 Območja dataRecords
|
CPR_073 |
Pri ASCII-kodiranih parametrih je ASCII znak „*“ rezerviran za ločevalec. |
8.2. Formati dataRecords
Formati, ki se uporabljajo pri storitvah ReadDataByIdentifier in WriteDataByIdentifier, so podrobno opisani v preglednicah 39 do 42 spodaj.
CPR_074 |
Preglednica 39 podaja dolžino, ločljivost in delovno območje vseh parametrov, ki jih določajo identifikatorji recordDataIdentifier: Preglednica 39 Format dataRecords
|
CPR_075 |
V preglednici 40 so podrobno opisani formati različnih bajtov parametra TimeDate: Preglednica 40 Podrobni format parametra TimeDate (vrednost recordDataIdentifier # F90B)
|
CPR_076 |
V preglednici 41 so podrobno opisani formati različnih bajtov parametra NextCalibrationDate. Preglednica 41 Podrobni format parametra NextCalibrationDate (vrednost recordDataIdentifier # F922)
|
OPOMBA glede uporabe parametra „Dan“:
1) |
Vrednost datuma 0 je neveljavna vrednost. Vrednosti 1, 2, 3 in 4 pomenijo prvi dan v mesecu, vrednosti 5, 6, 7 in 8 pomenijo drugi dan v mesecu itd. |
2) |
Ta parameter ne vpliva na parameter ur in ga ne spreminja. |
OPOMBA glede uporabe bajta za parameter „Leto“:
Vrednost parametra „Leto“ 0 pomeni leto 1985, vrednost 1 pomeni leto 1986 itd.
CPR_078 |
V preglednici 42 so podrobno opisani formati različnih bajtov parametra VehicleRegistrationNumber: Preglednica 42 Podrobni format parametra VehicleRegistrationNumber (vrednost recordDataIdentifier # F97E)
|
(1) – vrednost, vstavljena v bajt #6 sporočila z zahtevkom, ni podprta, tj. je ni v preglednici 17,
(2) – dolžina sporočila je napačna,
(3) – merila za zahtevek StartDiagnosticSession niso izpolnjena.
Dodatek 9
HOMOLOGACIJA SEZNAM MINIMALNIH ZAHTEVANIH PRESKUSOV
KAZALO
1. |
UVOD | 309 |
2. |
PRESKUSI FUNKCIONALNOSTI ENOTE V VOZILU | 311 |
3. |
PRESKUSI FUNKCIONALNOSTI TIPALA GIBANJA | 315 |
4. |
PRESKUSI FUNKCIONALNOSTI TAHOGRAFSKE KARTICE | 318 |
5. |
PRESKUSI ZUNANJE GNSS OPREME | 328 |
6. |
PRESKUSI NAPRAVE ZA KOMUNIKACIJO NA DALJAVO | 331 |
7. |
PRESKUSI FUNKCIONALNOSTI PAPIRJA | 333 |
8. |
PRESKUSI INTEROPERABILNOSTI | 335 |
1. UVOD
1.1. Homologacija
ES-homologacija zapisovalne naprave (ali njenega sestavnega dela) ali tahografske kartice temelji na:
— |
certificiranju zaščite na podlagi specifikacij skupnih meril, da se ugotovi, ali so cilji zaščite v celoti izpolnjeni v skladu z Dodatkom 10 k tej prilogi (se dopolni/spremeni), |
— |
certificiranju funkcionalnosti, s katerim organ države članice potrdi, da preskušana oprema izpolnjuje zahteve te priloge glede izvajanja funkcij, točnosti meritev in okoljskih lastnosti, |
— |
certificiranju interoperabilnosti, s katerim pristojni organ potrdi, da je zapisovalna naprava (ali tahografska kartica) v celoti interoperabilna z zahtevanimi modeli tahografskih kartic (ali zapisovalne naprave) (glej poglavje 8 te priloge). |
Ta dodatek predpisuje, katere preskuse mora (najmanj) opraviti organ države članice v okviru preskušanja funkcionalnosti in katere preskuse mora (najmanj) opraviti pristojni organ v okviru preskušanja interoperabilnosti. Postopki izvedbe preskusov in vrsta preskusov niso podrobneje predpisani.
Ta dodatek ne obravnava vidikov certificiranja zaščite. Če so bili nekateri preskusi, predpisani za homologacijo, opravljeni že v procesu ocene in certificiranja zaščite, teh preskusov ni potrebno opraviti še enkrat. V takem primeru se lahko pregleda zgolj rezultate teh preskusov. Opomba: zahteve, ki naj bi se preskušale (ali so tesno povezane s preskusi, katerih izvedba se pričakuje) v okviru certificiranja zaščite, so v tem dodatku označene z „*“.
Naštete zahteve se nanašajo na glavni del priloge, druge zahteve pa na druge dodatke (npr. PIC_001 se nanaša na zahtevo PIC_001 Dodatka 3 o piktogramih).
Ta dodatek ločeno obravnava homologacijo tipala gibanja, enote v vozilu in zunanje GNSS opreme kot sestavnih delov zapisovalne naprave. Vsak sestavni del bo dobil svoje potrdilo o homologaciji, v katerem bodo navedeni drugi združljivi sestavni deli. Preskus funkcionalnosti tipala gibanja (ali zunanje GNSS opreme) se opravi skupaj z enoto v vozilu in obratno.
Interoperabilnost med vsakim modelom tipala gibanja (ali zunanje GNSS opreme) in vsakim modelom enote v vozilu se ne zahteva. V tem primeru se lahko homologacija tipala gibanja (ali zunanje GNSS opreme) podeli samo v kombinaciji s homologacijo zadevne enote v vozilu in obratno.
1.2. Viri
V tem dodatku so uporabljeni naslednji viri:
IEC 60068-2-1: Okoljski preskusi – 2-1. del: Preskusi – Preskusi A: Mraz
IEC 60068-2-2: Basic environmental testing procedures; part 2: tests; tests B: dry heat (sinusoidal)
IEC 60068-2-6: Environmental testing – Part 2: Tests – Test Fc: Vibration
IEC 60068-2-14: Environmental testing; Part 2-14: Tests; Test N: Change of temperature
IEC 60068-2-27: Okoljsko preskušanje. 2. del: Preskusi – Preskus Ea in vodilo: Udarec
IEC 60068-2-30: Okoljski preskusi – 2-30. del: Preskusi – Preskus Db: Vlažna toplota, ciklična (12 + 12-urni cikel)
IEC 60068-2-64: Okoljski preskusi – 2-64. del: Preskusi – Preskus Fh: Vibracije, naključne širokopasovne, in vodilo
IEC 60068-2-78 Okoljski preskusi – 2-78. del: Preskusi – Preskuševalna omarica: Vlažna vročina, ustaljeno stanje
ISO 16750-3 – Mechanical loads (2012-12)
ISO 16750-4 – Climatic loads(2010-04).
ISO 20653: Road vehicles – Degree of protection (IP code) – Protection of electrical equipment against foreign objects, water and access
ISO 10605:2008 + Technical Corrigendum:2010 + AMD1:2014 Road vehicles – Test methods for electrical disturbances from electrostatic discharge
ISO 7637-1:2002 + AMD1: 2008 Road vehicles – Electrical disturbances from conduction and coupling – Part 1: Definitions and general considerations.
ISO 7637-2 Road vehicles – Electrical disturbances from conduction and coupling – Part 2: Electrical transient conduction along supply lines only.
ISO 7637-3 Road vehicles – Electrical disturbances from conduction and coupling – Part 3: Electrical transient transmission by capacitive and inductive coupling via lines other than supply lines.
ISO/IEC 7816-1 Identification cards – Integrated circuit(s) cards with contacts – Part 1: Physical characteristics..
ISO/IEC 7816-2 Information technology – Identification cards – Integrated circuit(s) cards with contacts – Part 2: Dimensions and location of the contacts.
ISO/IEC 7816-3 Information technology – Identification cards – Integrated circuit(s) cards with contacts – Part 3: Electronic signals and transmission protocol.
ISO/IEC 10373-1:2006 + AMD1:2012 Identification cards – Test methods – Part 1: General characteristics
ISO/IEC 10373-3:2010 + Technical Corrigendum:2013 Identification cards – Test methods – Part 3: Integrated circuit cards with contacts and related interface devices
ISO 16844-3:2004, Cor 1:2006 Road vehicles – Tachograph systems – Part 3: Motion sensor interface (with vehicle units).
ISO 16844-4 Road vehicles – Tachograph systems – Part 4: CAN interface
ISO 16844-6 Road vehicles – Tachograph systems – Part 6: Diagnostics
ISO 16844-7 Road vehicles – Tachograph systems – Part 7: Parameters
ISO 534 Papir, karton in lepenka – Ugotavljanje debeline, gostote in specifičnega volumna
UN ECE R10 Enotne določbe za homologacijo vozil glede na elektromagnetno združljivost (Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo).
2. PRESKUSI FUNKCIONALNOSTI ENOTE V VOZILU
Št. |
Preskus |
Opis |
Povezane zahteve |
|||||||||||||||||||||||||||||||
1. |
Administrativni pregled |
|||||||||||||||||||||||||||||||||
1.1 |
Dokumentacija |
Pravilnost dokumentacije |
|
|||||||||||||||||||||||||||||||
1.2 |
Rezultati preskusa proizvajalca |
Rezultati preskusa proizvajalca, opravljenega med vgradnjo Papirna dokazila |
88, 89, 91 |
|||||||||||||||||||||||||||||||
2. |
Vizualni pregled |
|||||||||||||||||||||||||||||||||
2.1 |
Skladnost z dokumentacijo |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
2.2 |
Identifikacija/oznake |
224 do 226 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
2.3 |
Materiali |
219 do 223 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
2.4 |
Zapečatenje |
398, 401 do 405 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
2.5 |
Zunanji vmesniki |
|
||||||||||||||||||||||||||||||||
3. |
Preskusi funkcionalnosti |
|||||||||||||||||||||||||||||||||
3.1 |
Možne funkcije |
03, 04, 05, 07, 382 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.2 |
Načini delovanja |
09 do 11*, 132, 133 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.3 |
Pravice dostopa do funkcij in podatkov |
12* 13*, 382, 383, 386 do 389 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.4 |
Spremljanje vstavljanja in izvlečenja kartic |
15, 16, 17, 18, 19*, 20*, 132 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.5 |
Merjenje hitrosti in razdalje |
21 do 31 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.6 |
Merjenje časa (preskus se opravlja pri 20 °C) |
38 do 43 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.7 |
Spremljanje voznikovih dejavnosti |
44 do 53, 132 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.8 |
Spremljanje statusa vožnje |
54, 55, 132 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.9 |
Ročni vnosi |
56 do 62 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.10 |
Upravljanje blokad s strani podjetja |
63 do 68 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.11 |
Spremljanje nadzornih dejavnosti |
69, 70 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.12 |
Zaznavanje dogodkov in/ali napak |
71 do 88, 132 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.13 |
Identifikacijski podatki naprave |
93*, 94*, 97, 100 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.14 |
Podatki o vstavljanju in izvlečenju vozniške kartice |
102* do 104* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.15 |
Podatki o voznikovih dejavnostih |
105* do 107* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.16 |
Podatki o krajih in položajih |
108* do 112* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.17 |
Podatki kilometrskega števca |
113* do 115* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.18 |
Podrobni podatki o hitrosti |
116* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.19 |
Podatki o dogodkih |
117* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.20 |
Podatki o napakah |
118* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.21 |
Kalibracijski podatki |
119* do 121* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.22 |
Podatki o prilagajanju časa |
124*, 125* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.23 |
Podatki o nadzornih dejavnostih |
126*, 127* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.24 |
Podatki o blokadah s strani podjetja |
128* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.25 |
Podatki o prenosih podatkov |
129* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.26 |
Podatki o posebnih stanjih |
130*, 131* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.27 |
Zapisovanje in shranjevanje podatkov na tahografske kartice |
134, 135, 136*, 137*, 139*, 140, 141 142, 143, 144*, 145*, 146*, 147, 148 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.28 |
Prikazovanje |
90, 132, 149 do 166 PIC_001, DIS_001 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.29 |
Tiskanje |
90, 132, 167 do 179, PIC_001, PRT_001 to PRT_014 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.30 |
Opozarjanje |
132, 180 do 189 PIC_001 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.31 |
Prenos podatkov na zunanje medije |
90, 132, 190 do 194 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.32 |
Komunikacija na daljavo za namen ciljnih cestnih preverjanj |
195 do 197 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.33 |
Iznos podatkov na dodatne zunanje naprave |
198, 199 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.34 |
Kalibracija |
202 do 206*, 383, 384, 386 do 391 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.35 |
Cestno preverjanje kalibracije |
207 do 209 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.36 |
Prilagajanje časa |
210 do 212* |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.37 |
Brez interference s strani dodatnih funkcij |
06, 425 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.38 |
Vmesnik tipala gibanja |
02, 122 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.39 |
Zunanja GNSS oprema |
03, 123 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.40 |
Preverjanje, ali VU odkrije, zapiše in shrani dogodke in/ali napake, ki jih opredeli proizvajalec VU, ko se povezano tipalo gibanja odzove na magnetna polja, ki motijo odkrivanje gibanja vozila. |
217 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
3.41 |
Nabor algoritmov in standardizirani parametri domen |
CSM_48, CSM_50 |
||||||||||||||||||||||||||||||||
4. |
Okoljski preskusi |
|||||||||||||||||||||||||||||||||
4.1 |
Temperatura |
Preverjanje funkcionalnosti z naslednjimi preskusi:
|
213 |
|||||||||||||||||||||||||||||||
4.2 |
Vlažnost |
Preverjanje, ali lahko enota v vozilu prenese cikle vlage (preskus s ciklično vlažno vročino) s preskusom Db po IEC 60068-2-30, šest 24-urnih ciklov, pri vsakem spreminjanje temperature od + 25 °C do + 55 °C, relativna vlažnost 97 % pri + 25 °C in 93 % pri + 55 °C |
214 |
|||||||||||||||||||||||||||||||
4.3 |
Mehanski |
Zgoraj opisani preskusi se opravijo na različnih vzorcih preskušane opreme. |
219 |
|||||||||||||||||||||||||||||||
4.4 |
Zaščita pred vodo in tujki |
Preskus v skladu z ISO 20653: Road vehicles – Degree of protection (IP code) – Protection of electrical equipment against foreign objects, water and access (brez sprememb parametrov); najnižja vrednost IP 40 |
220, 221 |
|||||||||||||||||||||||||||||||
4.5 |
Prenapetostna zaščita |
Preverjanje, ali enota v vozilu prenese naslednje napajanje: |
216 |
|||||||||||||||||||||||||||||||
izvedbe 24 V: |
34 V pri + 40 °C 1 uro; |
|||||||||||||||||||||||||||||||||
izvedbe 12 V: |
17 V pri + 40 °C 1 uro; |
|||||||||||||||||||||||||||||||||
(ISO 16750-2) |
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||
4.6 |
Zaščita pred zamenjavo polarnosti |
Preverjanje, ali enota v vozilu prenese zamenjavo polaritete svoje napajalne napetosti. (ISO 16750-2) |
216 |
|||||||||||||||||||||||||||||||
4.7 |
Kratkostična zaščita |
Preverjanje, ali so izhodni signali zaščiteni pred kratkimi stiki z napajalno napetostjo in ozemljitvijo (ISO 16750-2) |
216 |
|||||||||||||||||||||||||||||||
5. |
Preskusi elektromagnetne združljivosti (EMC) |
|||||||||||||||||||||||||||||||||
5.1 |
Lastna sevanja in dovzetnost |
Skladnost s Pravilnikom ECE R10 |
218 |
|||||||||||||||||||||||||||||||
5.2 |
Elektrostatična razelektritev |
Skladnost z ISO 10605:2008 + Technical Corrigendum:2010 + AMD1:2014: +/– 4 kV za kontakt in +/– 8 kV za odvod zraka |
218 |
|||||||||||||||||||||||||||||||
5.3 |
Prehodna dovzetnost za prevodne motnje |
Pri izvedbah 24 V: skladnost z ISO 7637-2 + Pravilnikom ECE št. 10 Rev. 3:
Pri izvedbah 12 V: skladnost z ISO 7637-1 + Pravilnikom ECE št. 10 Rev. 3:
Za predlog razbremenitve glej ISO 16750-2, 4. izdaja, poglavje 4.6.4. |
218 |
3. PRESKUSI FUNKCIONALNOSTI TIPALA GIBANJA
Št. |
Preskus |
Opis |
Povezane zahteve |
||||||||||||||||||||||||||||
1. |
Administrativni pregled |
||||||||||||||||||||||||||||||
1.1 |
Dokumentacija |
Pravilnost dokumentacije |
|
||||||||||||||||||||||||||||
2. |
Vizualni pregled |
||||||||||||||||||||||||||||||
2.1 |
Skladnost z dokumentacijo |
|
|||||||||||||||||||||||||||||
2.2 |
Identifikacija/oznake |
225, 226 |
|||||||||||||||||||||||||||||
2.3 |
Materiali |
219 do 223 |
|||||||||||||||||||||||||||||
2.4 |
Zapečatenje |
398, 401 do 405 |
|||||||||||||||||||||||||||||
3. |
Preskusi funkcionalnosti |
||||||||||||||||||||||||||||||
3.1 |
Identifikacijski podatki tipala |
95 do 97* |
|||||||||||||||||||||||||||||
3.2 |
Povezava tipala gibanja in enote v vozilu |
122*, 204 |
|||||||||||||||||||||||||||||
3.3 |
Zaznavanje gibanja Točnost merjenja gibanja |
30 do 35 |
|||||||||||||||||||||||||||||
3.4 |
Vmesnik enote v vozilu |
02 |
|||||||||||||||||||||||||||||
3.5 |
Preverjanje, ali je tipalo gibanja odporno na stalno magnetno polje. Druga možnost je preverjanje, ali se tipalo gibanja odziva na stalna magnetna polja, ki motijo zaznavanje gibanja vozila, da lahko povezana VU zazna, zabeleži in shrani napake tipala |
217 |
|||||||||||||||||||||||||||||
4. |
Okoljski preskusi |
||||||||||||||||||||||||||||||
4.1 |
Delovna temperatura |
Preverjanje funkcionalnosti (opredeljene pri preskusu št. 3.3) v temperaturnem območju [– 40 °C; + 135 °C] s preskusom:
|
213 |
||||||||||||||||||||||||||||
4.2 |
Temperaturni cikli |
Preskus v skladu z ISO 16750-4, poglavje 5.3.2: Rapid change of temperature with specified transition duration (– 40°C/135 °C, 20 ciklov, čas mirovanja 30 pri vsaki temperaturi) IEC 60068-2-14: Environmental testing; Part 2-14: Tests; Test N: Change of temperature |
213 |
||||||||||||||||||||||||||||
4.3 |
Cikli vlažnosti |
Preverjanje funkcionalnosti (opredeljene pri preskusu št. 3.3) s preskusom Db po IEC 60068-2-30, šest 24-urnih ciklov, pri vsakem spreminjanje temperature od + 25 °C do + 55 °C, relativna vlažnost 97 % pri + 25 °C in 93 % pri + 55 °C |
214 |
||||||||||||||||||||||||||||
4.4 |
Vibracije |
ISO 16750-3, poglavje 4.1.2.6: Test VI: Commercial vehicle, engine, gearbox Mešani preskusi vibracij, vključno s
94 h na os, vključno s temperaturnim ciklom – 20–70 °C) Ta preskus se nanaša na IEC 60068-2-80: Environmental testing – Part 2-80: Tests – Test Fi: Vibration – Mixed mode |
219 |
||||||||||||||||||||||||||||
4.5 |
Mehanski udarci |
ISO 16750-3, poglavje 4.2.3: Test VI: Test for devices in or on the gearbox polsinusni udarec, pospešek po dogovoru v območju 3 000 –15 000 m/s2, trajanje impulza po dogovoru, vendar < 1 ms, število udarcev: po dogovoru Ta preskus se nanaša na IEC 60068-2-27: Environmental testing. Part 2: Tests. Test Ea and guidance: Shock |
219 |
||||||||||||||||||||||||||||
4.6 |
Zaščita pred vodo in tujki |
Preskus v skladu z ISO 20653: Road vehicles – Degree of protection (IP code) – Protection of electrical equipment against foreign objects, water and access (ciljna vrednost IP 64) |
220, 221 |
||||||||||||||||||||||||||||
4.7 |
Zaščita pred zamenjavo polarnosti |
Preverjanje, ali tipalo gibanja prenese zamenjavo polarnosti svojega napajanja. |
216 |
||||||||||||||||||||||||||||
4.8 |
Kratkostična zaščita |
Preverjanje, ali so izhodni signali zaščiteni pred kratkimi stiki z napajalno napetostjo in ozemljitvijo |
216 |
||||||||||||||||||||||||||||
5. |
EMC |
||||||||||||||||||||||||||||||
5.1 |
Sevane emisije in dovzetnost |
Preverjanje skladnosti s Pravilnikom ECE R10 |
218 |
||||||||||||||||||||||||||||
5.2 |
Elektrostatična razelektritev |
Skladnost z ISO 10605:2008 + Technical Corrigendum:2010 + AMD1:2014: +/– 4 kV za kontakt in +/– 8 kV za odvod zraka |
218 |
||||||||||||||||||||||||||||
5.3 |
Prehodna dovzetnost podatkovnih linij |
Pri izvedbah 24 V: skladnost z ISO 7637-2 + Pravilnikom ECE št. 10 Rev. 3:
Pri izvedbah 12 V: skladnost z ISO 7637-1 + Pravilnikom ECE št. 10 Rev. 3:
impulz 5 se preskuša le za enote v vozilu, namenjene za vgradnjo v vozila brez vgrajene zunanje skupne zaščite pred razbremenitvami Za predlog razbremenitve glej ISO 16750-2, 4. izdaja, poglavje 4.6.4. |
218 |
4. PRESKUSI FUNKCIONALNOSTI TAHOGRAFSKE KARTICE
Preskuse v skladu z oddelkom 4,
|
št. 5 „Preskusi protokolov“, |
|
št. 6 „Struktura kartice“ in |
|
št. 7 „Preskusi funkcionalnosti“, |
lahko opravi ocenjevalec ali izdajatelj certifikata med postopkom certificiranja na podlagi skupnih meril za modul čipa.
Preskusa številka 2.3 in 4.2 sta enaka. To sta mehanska preskusa kombinacije kartice in modula čipa. Ta poskusa je treba opraviti, če se kateri od teh sestavnih delov (kartica, modul čipa) spremeni.
Št. |
Preskus |
Opis |
Povezane zahteve |
||||||||||||||||
1. |
Administrativni pregled |
||||||||||||||||||
1.1 |
Dokumentacija |
Pravilnost dokumentacije |
|
||||||||||||||||
2. |
Kartica |
||||||||||||||||||
2.1 |
Oblika natisnjenih podatkov |
Preverjanje, ali so vse varnostne značilnosti in vidni podatki natisnjeni na kartici pravilno in v skladu z zahtevami [Označitev] Priloga 1C, poglavje 4.1 „Vidni podatki“, 227) Prednja stran mora vsebovati: glede na vrsto kartice besede „vozniška kartica“ ali „nadzorna kartica“ ali „kartica servisne delavnice“ ali „kartica podjetja“, natisnjeni z velikimi tiskanimi črkami v uradnem jeziku države izdajateljice kartice. [Ime države članice] Priloga 1C, poglavje 4.1 „Vidni podatki“, 228) Prednja stran mora vsebovati: ime države izdajateljice (neobvezno). [Podpis] Priloga 1C, poglavje 4.1 „Vidni podatki“, 229) Prednja stran mora vsebovati: oznako države članice, ki izda kartico, natisnjeno v negativu v modrem pravokotniku in obkroženo z 12 rumenimi zvezdami. [Oštevilčenje] Priloga 1C, poglavje 4.1 „Vidni podatki“, 232) Zadnja stran mora vsebovati: razlago oštevilčenih postavk, ki so na prednji strani kartice. [Barva] Priloga 1C, poglavje 4.1 „Vidni podatki“, 234) Tahografske kartice morajo biti natisnjene na ozadju naslednjih prevladujočih barv:
[Zaščita] Priloga 1C, poglavje 4.1 „Vidni podatki“, 235) Tahografska kartica mora biti zaščitena pred ponarejanjem in nepooblaščenimi posegi vsaj z naslednjimi zaščitami:
[Oznake] Priloga 1C, poglavje 4.1 „Vidni podatki“, 236) Države članice lahko uporabijo dodatne barve ali oznake, npr. nacionalne simbole in zaščitne elemente. [Homologacijska oznaka] Tahografske kartice morajo vsebovati homologacijsko oznako. Homologacijska oznaka je sestavljena iz:
|
227 do 229, 232, 234 do 236 |
||||||||||||||||
2.2 |
Mehanski preskusi |
[Velikost kartice] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [5] Dimension of card, [5.1] Card size, [5.1.1] Card dimensions and tolererances, card type ID-1 Unused card [Robovi kartice] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [5] Dimension of card, [5.1] Card size, [5.1.2] Card edges [Konstrukcija kartice] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [6] Card construction [Materiali kartice] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [7] Card materials [Upogibna trdnost] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [8] Card characteristics, [8.1] Bending stiffness [Toksičnost] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [8] Card characteristics, [8.3] Toxicity [Odpornost proti kemikalijam] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [8] Card characteristics, [8.4] Resistance to chemicals [Stabilnost kartice] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [8] Card characteristics, [8.5] Card dimensional stability and warpage with temperature and humidity [Svetloba] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [8] Card characteristics, [8.6] Light [Obstojnost] Priloga 1C, poglavje 4.4 „Okoljske in električne tehnične zahteve“, 241) Tahografske kartice morajo ob uporabi v predpisanih okoljskih in električnih pogojih delovati pravilno pet let. [Luščilna trdnost] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [8] Card characteristics, [8.8] Peel strength [Oprijem ali blokiranje] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [8] Card characteristics, [8.9] Adhesion or blocking [Skrivljenje] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [8] Card characteristics, [8.11] Overall card warpage [Odpornost proti toploti] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [8] Card characteristics, [8.12] Resistance to heat [Deformacija površine] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [8] Card characteristics, [8.13] Surface distortions [Kontaminacija] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810, Identification cards – Physical characteristics, [8] Card characteristics, [8.14] Contamination and interaction of card components |
240, 243 ISO/IEC 7810 |
||||||||||||||||
2.3 |
Mehanski preskusi z vgrajenim modulom čipa |
[Upogibanje] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810:2003/Amd. 1:2009, Identification cards – Physical characteristics, Amendment 1: Criteria for cards containing integrated circuits [9.2] Dynamic bending stress Skupno število ciklov upogibanja: 4 000 . [Torzija] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810:2003/Amd. 1:2009, Identification cards – Physical characteristics, Amendment 1: Criteria for cards containing integrated circuits [9.3] Dynamic torsional stress Skupno število torzijskih ciklov: 4 000 . |
ISO/IEC 7810 |
||||||||||||||||
3. |
Modul |
||||||||||||||||||
3.1 |
Modul |
Modul sestoji iz inkapsulacije čipa in stične plošče [Profil površine] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7816-1:2011, Identification cards – Integrated circuit cards – Part 1: Cards with contacts – Physical characteristics [4.2] Surface profile of contacts [Mehanska trdnost] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7816-1:2011, Identification cards – Integrated circuit cards – Part 1: Cards with contacts – Physical characteristics [4.3] Mechanical strength (of a card and contacts) [Električna upornost] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7816-1:2011, Identification cards – Integrated circuit cards – Part 1: Cards with contacts – Physical characteristics [4.4] Electrical resistance (of contacts) [Mere] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7816-2:2007, Identification cards – Integrated circuit cards – Part 2: Cards with contacts – Dimension and location of the contacts [3] Dimension of the contacts [Postavitev] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7816-2:2007, Identification cards – Integrated circuit cards – Part 2: Cards with contacts – Dimension and location of the contacts [4] Number and location of the contacts V primeru modulov s šestimi kontakti za kontakta ‘C4’ in ‘C8’ ta preskusna zahteva ne velja. |
ISO/IEC 7816 |
||||||||||||||||
4. |
Čip |
||||||||||||||||||
4.1 |
Čip |
[Delovna temperatura] Čip tahografske kartice čip deluje v temperaturi okolice od – 25 °C do + 85 °C. [Temperatura in vlažnost] Priloga 1C, poglavje 4.4 „Okoljske in električne tehnične zahteve“, 241) Tahografske kartice morajo delovati pravilno v vseh podnebnih pogojih, ki jih normalno lahko srečamo na območju Skupnosti, in najmanj v območju temperatur od – 25 °C do + 70 °C z občasnimi temperaturnimi konicami do + 85 °C, pri čemer „občasno“ pomeni ne več kot 4 ure naenkrat in skupaj ne več kakor 100-krat v dobi uporabe kartice. Tahografske kartice so za določen čas zaporedoma izpostavljene naslednjim temperaturam in vlažnostim. Po vsakem koraku se preskusi električna funkcionalnost tahografskih kartic.
[Vlažnost] Priloga 1C, poglavje 4.4 „Okoljske in električne tehnične zahteve“, 242) Tahografske kartice morajo delovati pravilno v območju vlažnosti od 10 % do 90 %. [Elektromagnetna združljivost – EMC] Priloga 1C, poglavje 4.4 „Okoljske in električne tehnične zahteve“, 244) Med delovanjem morajo tahografske kartice izpolnjevati zahteve Pravilnika ECE R10 o elektromagnetni združljivosti. [Statična elektrika] Priloga 1C, poglavje 4.4 „Okoljske in električne tehnične zahteve“, 244) Med delovanjem morajo biti tahografske kartice zaščitene pred elektrostatičnimi razelektritvami. Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810:2003/Amd. 1:2009, Identification cards – Physical characteristics, Amendment 1: Criteria for cards containing integrated circuits [9.4] Static electricity [9.4.1] Contact IC cards Preskusna napetost: 4 000 V. [Rentgenski žarki] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810:2003/Amd. 1:2009, Identification cards – Physical characteristics, Amendment 1: Criteria for cards containing integrated circuits [9.1] X-rays [Ultravijolična svetloba] ISO/IEC 10373-1:2006, Identification cards – Test methods – Part 1: General characteristics [5.11] Ultraviolet light [Preskus s tremi kolesi] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 10373-1:2006/Amd. 1:2012, Identification cards – Test methods – Part 1: General characteristics, Amendment 1 [5.22] ICC – Mechanical strength: 3 wheel test for ICCs with contacts [Ovoj] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu MasterCard CQM V2.03:2013 [11.1.3] R-L3-14-8: Wrapping Test Robustness [13.2.1.32] TM-422: Mechanical Reliability: Wrapping Test |
241 do 244 ECE R10 ISO/IEC 7810 ISO/IEC 10373 |
||||||||||||||||
4.2 |
Mehanski preskusi modula čipa, vgrajenega v telo kartice-> enako kot 2.3 |
[Upogibanje] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810:2003/Amd. 1:2009, Identification cards – Physical characteristics, Amendment 1: Criteria for cards containing integrated circuits [9.2] Dynamic bending stress Skupno število ciklov upogibanja: 4 000 . [Torzija] Tahografske kartice morajo ustrezati standardu ISO/IEC 7810:2003/Amd. 1:2009, Identification cards – Physical characteristics, Amendment 1: Criteria for cards containing integrated circuits [9.3] Dynamic torsional stress Skupno število torzijskih ciklov: 4 000 . |
ISO/IEC 7810 |
||||||||||||||||
5. |
Preskusi protokolov |
||||||||||||||||||
5.1 |
ATR |
Preverjanje skladnosti ATR |
ISO/IEC 7816-3 TCS_14, TCS_17, TCS_18 |
||||||||||||||||
5.2 |
T=0 |
Preverjanje skladnosti protokola T=0 |
ISO/IEC 7816-3 TCS_11, TCS_12, TCS_13, TCS_15 |
||||||||||||||||
5.3 |
PTS |
Preverjanje skladnosti ukaza PTS s preklopom s T=0 na T=1 |
ISO/IEC 7816-3 TCS_12, TCS_19, TCS_20, TCS_21 |
||||||||||||||||
5.4 |
T=1 |
Preverjanje skladnosti protokola T=1 |
ISO/IEC 7816-3 TCS_11, TCS_13, TCS_16 |
||||||||||||||||
6. |
Struktura kartice |
||||||||||||||||||
6.1 |
|
Preskus skladnosti datotečne strukture kartice s preverjanjem prisotnosti obveznih datotek na kartici in pogojev za dostop do njih |
TCS_22 to TCS_28 TCS_140 to TCS_179 |
||||||||||||||||
7. |
Preskusi funkcionalnosti |
||||||||||||||||||
7.1 |
Normalna obdelava |
Vsaj en preskus vsake dovoljene uporabe vsakega ukaza (npr.: preverjanje ukaza UPDATE BINARY s CLA = ‘00’, CLA = ‘0C’ in z različnimi parametri P1, P2 in Lc) Preverjanje, ali so bile operacije na kartici dejansko izvedene (npr.: z branjem datoteke, na kateri je bila operacija izvedena) |
TCS_29 do TCS_139 |
||||||||||||||||
7.2 |
Sporočila napak |
Vsaj en preskus vsakega sporočila o napaki (kot so opredeljena v Dodatku 2) pri vsakem ukazu Vsaj en preskus vsake generične napake (razen napak celovitosti ‘6400’, ki se jih preverja v okviru varnostnega certificiranja) |
|||||||||||||||||
7.3 |
Nabor algoritmov in standardizirani parametri domen |
CSM_48, CSM_50 |
|||||||||||||||||
8. |
Personalizacija |
||||||||||||||||||
8.1 |
Optična personalizacija |
Priloga 1C, poglavje 4.1 „Vidni podatki“, 230) Prednja stran mora vsebovati: informacije, značilne za izdano kartico. Priloga 1C, poglavje 4.1 „Vidni podatki“, 231) Prednja stran mora vsebovati: datume, ki se pišejo v obliki „dd/mm/llll“ ali „dd.mm.llll“ (dan, mesec, leto); Priloga 1C, poglavje 4.1 „Vidni podatki“, 235) Tahografska kartica mora biti zaščitena pred ponarejanjem in nepooblaščenimi posegi vsaj z naslednjimi zaščitami:
|
230, 231, 235 |
5. PRESKUSI ZUNANJE GNSS OPREME
Št. |
Preskus |
Opis |
Povezane zahteve |
|||||||||||||||||||||||||||||
1. |
Administrativni pregled |
|||||||||||||||||||||||||||||||
1.1 |
Dokumentacija |
Pravilnost dokumentacije |
|
|||||||||||||||||||||||||||||
2. |
Vizualni pregled zunanje GNSS opreme |
|||||||||||||||||||||||||||||||
2.1 |
Skladnost z dokumentacijo |
|
||||||||||||||||||||||||||||||
2.2 |
Identifikacija/oznake |
224 do 226 |
||||||||||||||||||||||||||||||
2.3 |
Materiali |
219 do 223 |
||||||||||||||||||||||||||||||
3. |
Preskusi funkcionalnosti |
|||||||||||||||||||||||||||||||
3.1 |
Identifikacijski podatki tipala |
98, 99 |
||||||||||||||||||||||||||||||
3.2 |
Povezava med zunanjim GNSS modulom in enoto v vozilu |
123, 205 |
||||||||||||||||||||||||||||||
3.3 |
Položaj GNSS |
36, 37 |
||||||||||||||||||||||||||||||
3.4 |
Vmesnik enote v vozilu, če je sprejemnik GNSS nameščen zunaj enote v vozilu |
03 |
||||||||||||||||||||||||||||||
3.5 |
Nabor algoritmov in standardizirani parametri domen |
CSM_48, CSM_50 |
||||||||||||||||||||||||||||||
4. |
Okoljski preskusi |
|||||||||||||||||||||||||||||||
4.1 |
Temperatura |
Preverjanje funkcionalnosti z naslednjimi preskusi:
|
213 |
|||||||||||||||||||||||||||||
4.2 |
Vlažnost |
Preverjanje, ali lahko enota v vozilu prenese cikle vlage (preskus s ciklično vlažno vročino) s preskusom Db po IEC 60068-2-30, šest 24-urnih ciklov, pri vsakem spreminjanje temperature od + 25 °C do + 55 °C, relativna vlažnost 97 % pri + 25 °C in 93 % pri + 55 °C |
214 |
|||||||||||||||||||||||||||||
4.3 |
Mehanski |
Zgoraj opisani preskusi se opravijo na različnih vzorcih preskušane opreme. |
219 |
|||||||||||||||||||||||||||||
4.4 |
Zaščita pred vodo in tujki |
Preskus v skladu z ISO 20653: Road vehicles – Degree of protection (IP code) – Protection of electrical equipment against foreign objects, water and access (brez sprememb parametrov) |
220, 221 |
|||||||||||||||||||||||||||||
4.5 |
Prenapetostna zaščita |
Preverjanje, ali enota v vozilu prenese naslednje napajanje: |
216 |
|||||||||||||||||||||||||||||
izvedbe 24 V: |
34 V pri + 40 °C 1 uro; |
|||||||||||||||||||||||||||||||
izvedbe 12 V: |
17 V pri + 40 °C 1 uro; |
|||||||||||||||||||||||||||||||
(ISO 16750-2, poglavje 4.3) |
||||||||||||||||||||||||||||||||
4.6 |
Zaščita pred zamenjavo polarnosti |
Preverjanje, ali enota v vozilu prenese zamenjavo polarnosti svojega napajanja. (ISO 16750-2, poglavje 4.7) |
216 |
|||||||||||||||||||||||||||||
4.7 |
Kratkostična zaščita |
Preverjanje, ali so izhodni signali zaščiteni pred kratkimi stiki z napajalno napetostjo in ozemljitvijo (ISO 16750-2, poglavje 4.10) |
216 |
|||||||||||||||||||||||||||||
5. |
Preskusi elektromagnetne združljivosti (EMC) |
|||||||||||||||||||||||||||||||
5.1 |
Lastna sevanja in dovzetnost |
Skladnost s Pravilnikom ECE R10 |
218 |
|||||||||||||||||||||||||||||
5.2 |
Elektrostatična razelektritev |
Skladnost z ISO 10605:2008 + Technical Corrigendum:2010 + AMD1:2014: +/- 4 kV za kontakt in +/– 8 kV za odvod zraka |
218 |
|||||||||||||||||||||||||||||
5.3 |
Prehodna dovzetnost za prevodne motnje |
Pri izvedbah 24 V: skladnost z ISO 7637-2 + Pravilnikom ECE št. 10 Rev. 3:
Pri izvedbah 12 V: skladnost z ISO 7637-1 + Pravilnikom ECE št. 10 Rev. 3:
impulz 5 se preskuša le za enote v vozilu, namenjene za vgradnjo v vozila brez vgrajene zunanje skupne zaščite pred razbremenitvami Za predlog razbremenitve glej ISO 16750-2, 4. izdaja, poglavje 4.6.4. |
218 |
6. PRESKUSI NAPRAVE ZA KOMUNIKACIJO NA DALJAVO
Št. |
Preskus |
Opis |
Povezane zahteve |
||||||||||||||||||||||||||||
1. |
Administrativni pregled |
||||||||||||||||||||||||||||||
1.1 |
Dokumentacija |
Pravilnost dokumentacije |
|
||||||||||||||||||||||||||||
2. |
Vizualni pregled |
||||||||||||||||||||||||||||||
2.1 |
Skladnost z dokumentacijo |
|
|||||||||||||||||||||||||||||
2.2 |
Identifikacija/oznake |
225, 226 |
|||||||||||||||||||||||||||||
2.3 |
Materiali |
219 do 223 |
|||||||||||||||||||||||||||||
4. |
Okoljski preskusi |
||||||||||||||||||||||||||||||
4.1 |
Temperatura |
Preverjanje funkcionalnosti z naslednjimi preskusi:
|
213 |
||||||||||||||||||||||||||||
4.4 |
Zaščita pred vodo in tujki |
Preskus v skladu z ISO 20653: Road vehicles – Degree of protection (IP code) – Protection of electrical equipment against foreign objects, water and access (ciljna vrednost IP40) |
220, 221 |
||||||||||||||||||||||||||||
5. |
Preskusi elektromagnetne združljivosti (EMC) |
||||||||||||||||||||||||||||||
5.1 |
Lastna sevanja in dovzetnost |
Skladnost s Pravilnikom ECE R10 |
218 |
||||||||||||||||||||||||||||
5.2 |
Elektrostatična razelektritev |
Skladnost z ISO 10605:2008 + Technical Corrigendum:2010 + AMD1:2014: +/– 4 kV za kontakt in +/– 8 kV za odvod zraka |
218 |
||||||||||||||||||||||||||||
5.3 |
Prehodna dovzetnost za prevodne motnje |
Pri izvedbah 24 V: skladnost z ISO 7637-2 + Pravilnikom ECE št. 10 Rev. 3:
Pri izvedbah 12 V: skladnost z ISO 7637-1 + Pravilnikom ECE št. 10 Rev. 3:
impulz 5 se preskuša le za enote v vozilu, namenjene za vgradnjo v vozila brez vgrajene zunanje skupne zaščite pred razbremenitvami Za predlog razbremenitve glej ISO 16750-2, 4. izdaja, poglavje 4.6.4. |
218 |
7. PRESKUSI FUNKCIONALNOSTI PAPIRJA
Št. |
Preskus |
Opis |
Povezane zahteve |
1. |
Administrativni pregled |
||
1.1 |
Dokumentacija |
Pravilnost dokumentacije |
|
2. |
Splošni preskusi |
||
2.1 |
Število znakov v vrstici |
Vizualni pregled izpisov |
172 |
2.2 |
Minimalna velikost znakov |
Vizualni pregled izpisov in pregled znakov |
173 |
2.3 |
Podprti nabori znakov |
Tiskalnik podpira znake, določene v poglavju 4 „Nabori znakov“ Dodatka 1. |
174 |
2.4 |
Ločljivost izpisov |
Preverjanje homologacije tahografa in vizualni pregled izpisov |
174 |
2.5 |
Čitljivost in identifikacija izpisov |
Pregled izpisov Dokazovanje s poročili in zapisniki o preskusih s strani proizvajalca. Vse homologacijske številke tahografov, s katerimi se lahko uporablja papir za tiskalnik, so odtisnjene na papirju. |
175, 177, 178 |
2.6 |
Dodajanje ročno napisanih opomb |
Vizualni pregled: Na voljo je polje za podpis voznika. Na voljo so polja za dodatne ročno napisane vnose. |
180 |
2.7 |
Dodatne podrobnosti na sprednji strani papirja. |
Na sprednji in zadnji strani papirja so lahko dodatne podrobnosti in informacije. Te dodatne podrobnosti in informacije ne smejo ovirati čitljivosti izpisov. Vizualni pregled |
177, 178 |
3. |
Preskusi glede shranjevanja |
||
3.1 |
Suha vročina |
Predkondicioniranje: 16 ur pri temperaturi + 23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % Preskusno okolje: 72 ur pri temperaturi + 70 °C ± 2 °C Vzpostavitev prvotnih pogojev: 16 ur pri temperaturi + 23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % |
176, 178 IEC 60068-2-2-Bb |
2.2 |
Vlažna vročina |
Predkondicioniranje: 16 ur pri temperaturi + 23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % Preskusno okolje: 144 ur pri temperaturi + 55 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 93 % ± 3 % Vzpostavitev prvotnih pogojev: 16 ur pri temperaturi + 23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % |
176, 178 IEC 60068-2-78-Cab |
4. |
Preskusi papirja med delovanjem |
||
4.1 |
Ozadje, odporno proti vlagi (nepotiskan papir) |
Predkondicioniranje: 16 ur pri temperaturi + 23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % Preskusno okolje: 144 ur pri temperaturi + 55 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 93 % ± 3 % Vzpostavitev prvotnih pogojev: 16 ur pri temperaturi + 23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % |
176, 178 IEC 60068-2-78-Cab |
4.2 |
Natisljivost |
Predkondicioniranje: 24 ur pri temperaturi + 40 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 93 % ± 3 % Preskusno okolje: izpis pri + 23°C ± 2°C Vzpostavitev prvotnih pogojev: 16 ur pri temperaturi + 23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % |
176, 178 |
4.3 |
Odpornost proti vročini |
Predkondicioniranje: 16 ur pri temperaturi + 23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % Preskusno okolje: 2 uri pri temperaturi + 70 °C ± 2 °C, suha vročina Vzpostavitev prvotnih pogojev: 16 ur pri temperaturi + 23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % |
176, 178 IEC 60068-2-2-Bb |
4.4 |
Odpornost proti nizki temperaturi |
Predkondicioniranje: 16 ur pri temperaturi + 23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % Preskusno okolje: 24 ur pri – 20 °C ± 3°C, suh mraz Vzpostavitev prvotnih pogojev: 16 ur pri temperaturi + 23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % |
176, 178 ISO 60068-2-1-Ab |
4.5 |
Odpornost proti svetlobi |
Predkondicioniranje: 16 ur pri temperaturi + 23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % Preskusno okolje: 100 ur pri osvetljenosti 5 000 luksov in temperaturi +23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % Vzpostavitev prvotnih pogojev: 16 ur pri temperaturi + 23 C ± 2 °C/relativni vlažnosti 55 % ± 3 % |
176, 178 |
Merila čitljivosti za preskusa 3.x in 4.x:
Čitljivost izpisov je zagotovljena, če je optična gostota v skladu z naslednjimi mejnimi vrednostmi:
|
Natisnjeni znaki: najmanj 1,0 |
|
Ozadje (nepotiskan papir): največ 0,2 |
Optične gostote tako narejenih izpisov se merijo glede na DIN EN ISO 534.
Pri izpisih morajo mere ostati nespremenjene, ostati morajo jasno čitljivi.
8. PRESKUSI INTEROPERABILNOSTI
Št. |
Preskus |
Opis |
9.1 Preskusi interoperabilnosti med enotami v vozilu in tahografskimi karticami |
||
1. |
Medsebojna avtentikacija |
Preverjanje normalnega poteka medsebojne avtentikacije enote v vozilu in tahografske kartice |
2. |
Preskusi pisanja/branja |
Izvedba značilnega scenarija uporabe enote v vozilu. Scenarij mora biti prilagojen vrsti preskušane kartice in mora obsegati vpise v kar največ elementarnih datotek na kartici. Preverjanje, ali so bili vsi zapisi pravilno opravljeni, s prenosom podatkov z enote v vozilu Preverjanje, ali so bili vsi zapisi pravilno opravljeni, s prenosom podatkov s kartice Preverjanje, ali je mogoče vse zapise pravilno prebrati, z dnevnimi izpisi |
9.2 Preskusi interoperabilnosti med enotami v vozilu in tipali gibanja |
||
1. |
Povezovanje |
Preverjanje normalnega poteka povezave med enotami v vozilu in tipali gibanja |
2. |
Preskusi delovanja |
Izvedba značilnega scenarija uporabe tipala gibanja. Scenarij vključuje običajno delovanje in ustvarjanje čim več dogodkov in napak. Preverjanje, ali so bili vsi zapisi pravilno opravljeni, s prenosom podatkov z enote v vozilu Preverjanje, ali so bili vsi zapisi pravilno opravljeni, s prenosom podatkov s kartice Preverjanje, ali je mogoče vse zapise pravilno prebrati, z dnevnim izpisom |
9.3 Preskusi interoperabilnosti med enotami v vozilu in zunanjo GNSS opremo (če je primerno) |
||
1. |
Medsebojna avtentikacija |
Preverjanje normalnega poteka medsebojne avtentikacije (povezave) med enoto v vozilu in zunanjim GNSS modulom |
2. |
Preskusi delovanja |
Izvedba značilnega scenarija uporabe zunanje GNSS opreme. Scenarij vključuje običajno delovanje in ustvarjanje toliko dogodkov in napak, kot je mogoče. Preverjanje, ali so bili vsi zapisi pravilno opravljeni, s prenosom podatkov z enote v vozilu Preverjanje, ali so bili vsi zapisi pravilno opravljeni, s prenosom podatkov s kartice Preverjanje, ali je mogoče vse zapise pravilno prebrati, z dnevnim izpisom |
Dodatek 10
VARNOSTNE ZAHTEVE
Ta dodatek določa varnostne zahteve IT za sestavne dele sistema pametnih tahografov (tahografi druge generacije).
SEC_001 |
Naslednji sestavni deli sistema pametnih tahografov morajo biti varnostno certificirani v skladu s skupnimi merili:
|
SEC_002 |
Minimalne varnostne zahteve IT, ki jih mora izpolnjevati vsak sestavni del, ki ga je treba varnostno certificirati, so določene v profilih zaščite sestavnih delov v skladu s skupnimi merili. |
SEC_003 |
Evropska komisija zagotovi, da se v skladu s to prilogo financira, razvija, odobri s strani vladnih certifikacijskih organov za varnost IT, ki so združeni v delovni skupini za skupno razlaganje (JIWG), ki podpira vzajemno priznavanje certifikatov v okviru evropskega SOGIS-MRA (Soglasja o vzajemnem priznavanju potrdil o varnosti informacijskih tehnologij), in evidentira naslednje štiri profile zaščite:
|
Profil zaščite za enoto v vozilu velja za primere, ko je VU zasnovana za uporabo z ali brez zunanje GNSS opreme. V prvem primeru se varnostne zahteve za zunanjo GNSS opremo navedejo v namenskem profilu zaščite.
SEC_004 |
Pri oblikovanju varnostnih ciljev, s katerimi bodo utemeljevali svoje zahteve po varnostnem certificiranju sestavnih delov, morajo proizvajalci sestavnih delov po potrebi dopolniti in izpopolniti ustrezni profil zaščite sestavnega dela, pri tem pa ne smejo spremeniti ali izbrisati obstoječih nevarnosti, ciljev, postopkov ali specifikacij funkcij za zagotavljanje varnosti. |
SEC_005 |
Med postopkom ocenjevanja mora biti ugotovljena dosledna skladnost takšnih posebnih varnostnih ciljev z ustreznim profilom zaščite. |
SEC_006 |
Raven varnosti za vsak profil zaščite mora biti EAL4, povišana z varnostnima komponentama ATE_DPT.2 in AVA_VAN.5. |
Dodatek 11
SKUPNI VARNOSTNI MEHANIZMI
KAZALO
PREAMBULA | 340 |
DEL A |
SISTEM TAHOGRAFOV PRVE GENERACIJE | 341 |
1. |
UVOD | 341 |
1.1. |
Viri | 341 |
1.2. |
Zapisi in kratice | 341 |
2. |
KRIPTOGRAFSKI SISTEMI IN ALGORITMI | 343 |
2.1. |
Kriptografski sistemi | 343 |
2.2. |
Kriptografski algoritmi | 343 |
2.2.1 |
Algoritem RSA | 343 |
2.2.2 |
Zgoščevalni algoritem | 343 |
2.2.3 |
Algoritem šifriranja podatkov | 343 |
3. |
KLJUČI IN CERTIFIKATI | 343 |
3.1. |
Ustvarjanje in distribucija ključev | 343 |
3.1.1 |
Ustvarjanje in distribucija ključev RSA | 343 |
3.1.2 |
Preskusni ključi RSA | 345 |
3.1.3 |
Ključi tipala gibanja | 345 |
3.1.4 |
Ustvarjanje in distribucija ključev sej T-DES | 345 |
3.2. |
Ključi | 345 |
3.3. |
Certifikati | 345 |
3.3.1 |
Vsebina certifikatov | 346 |
3.3.2 |
Izdani certifikati | 348 |
3.3.3 |
Preverjanje in razvijanje certifikatov | 349 |
4. |
MEHANIZEM MEDSEBOJNE AVTENTIKACIJE | 349 |
5. |
MEHANIZMI ZAUPNOSTI, CELOVITOSTI IN AVTENTIKACIJE PRENOSA PODATKOV MED VU IN KARTICO | 352 |
5.1. |
Varno sporočanje | 352 |
5.2. |
Obravnava napak pri varnem sporočanju | 354 |
5.3. |
Algoritmi izračuna kriptografskih kontrolnih vsot | 354 |
5.4. |
Algoritmi izračuna kriptogramov za DO, povezanih z zaupnostjo | 355 |
6. |
MEHANIZMI DIGITALNEGA PODPISA ZA PRENOS PODATKOV | 355 |
6.1. |
Ustvarjanje podpisa | 355 |
6.2. |
Preverjanje podpisa | 356 |
DEL B |
SISTEM TAHOGRAFOV DRUGE GENERACIJE | 357 |
7. |
UVOD | 357 |
7.1. |
Viri | 357 |
7.2. |
Zapisi in kratice | 357 |
7.3. |
Opredelitve pojmov | 359 |
8. |
KRIPTOGRAFSKI SISTEMI IN ALGORITMI | 359 |
8.1. |
Kriptografski sistemi | 359 |
8.2. |
Kriptografski algoritmi | 360 |
8.2.1 |
Simetrični algoritmi | 360 |
8.2.2 |
Asimetrični algoritmi in standardizirani parametri domen | 360 |
8.2.3 |
Zgoščevalni algoritmi | 361 |
8.2.4 |
Nabor algoritmov | 361 |
9. |
KLJUČI IN CERTIFIKATI | 361 |
9.1. |
Asimetrični pari ključev in certifikati javnega ključa | 361 |
9.1.1 |
Splošno | 361 |
9.1.2 |
Evropska raven | 362 |
9.1.3 |
Raven držav članic | 362 |
9.1.4 |
Raven opreme: enote v vozilu | 363 |
9.1.5 |
Raven opreme: tahografske kartice | 365 |
9.1.6 |
Raven opreme: zunanja GNSS oprema | 366 |
9.1.7 |
Pregled: nadomestitev certifikata | 367 |
9.2. |
Simetrični ključi | 368 |
9.2.1 |
Ključi za zavarovanje komunikacije med enoto v vozilu in tipalom gibanja | 368 |
9.2.2 |
Ključi za zavarovanje komunikacije DSRC | 372 |
9.3. |
Certifikati | 375 |
9.3.1 |
Splošno | 375 |
9.3.2 |
Vsebina certifikatov | 375 |
9.3.3 |
Zahtevek za certifikate | 377 |
10. |
MEDSEBOJNA AVTENTIKACIJA IN VARNO SPOROČANJE MED VU IN KARTICO | 378 |
10.1. |
Splošno | 378 |
10.2. |
Medsebojno preverjanje verige certifikatov | 379 |
10.2.1 |
Preverjanje verige certifikatov kartice s strani VU | 379 |
10.2.2 |
Preverjanje verige certifikatov VU s strani kartice | 381 |
10.3. |
Avtentikacija VU | 384 |
10.4. |
Avtentikacija čipa in uskladitev ključa seje | 385 |
10.5. |
Varno sporočanje | 387 |
10.5.1 |
Splošno | 387 |
10.5.2 |
Struktura varnega sporočila | 388 |
10.5.3 |
Prekinitev seje varnega sporočanja | 391 |
11. |
POVEZAVA MED VU IN ZUNANJO GNSS OPREMO, MEDSEBOJNA AVTENTIKACIJA IN VARNO SPOROČANJE | 392 |
11.1. |
Splošno | 392 |
11.2. |
Povezava med VU in zunanjo GNSS opremo | 393 |
11.3. |
Medsebojno preverjanje verige certifikatov | 393 |
11.3.1 |
Splošno | 393 |
11.3.2 |
Med povezovanjem VU in EGF | 393 |
11.3.3 |
Med običajnim delovanjem | 394 |
11.4. |
Avtentikacija VU, avtentikacija čipa in uskladitev ključa seje | 395 |
11.5. |
Varno sporočanje | 395 |
12. |
POVEZAVA IN KOMUNIKACIJA MED VU IN TIPALOM GIBANJA | 396 |
12.1. |
Splošno | 396 |
12.2. |
Povezava med VU in tipalom gibanja z uporabo različnih generacij ključev | 396 |
12.3. |
Povezava in komunikacija med VU in tipalom gibanja z uporabo AES | 397 |
12.4. |
Povezava med VU in tipalom gibanja za različne generacije opreme | 399 |
13. |
VARNOST KOMUNIKACIJE NA DALJAVO Z DSRC | 399 |
13.1. |
Splošno | 399 |
13.2. |
Šifriranje koristnih podatkov tahografa in ustvarjanje MAC | 400 |
13.3. |
Preverjanje in dešifriranje koristnih podatkov tahografa | 401 |
14. |
PODPIS PRENOSOV PODATKOV IN PREVERJANJE PODPISOV | 401 |
14.1. |
Splošno | 401 |
14.2. |
Ustvarjanje podpisa | 402 |
14.3. |
Preverjanje podpisa | 402 |
PREAMBULA
Ta dodatek predpisuje varnostne mehanizme za zagotavljanje:
— |
medsebojne avtentikacije med različnimi sestavnimi deli sistema tahografov, |
— |
zaupnosti, celovitosti, avtentičnosti, in/ali nezatajljivosti podatkov, ki se prenašajo med različnimi sestavnimi deli sistema tahografov ali so preneseni na zunanje pomnilniške medije. |
Ta dodatek je sestavljen iz dveh delov. Del A opredeljuje varnostne mehanizme za sistem tahografov prve generacije (digitalni tahograf). Del B opredeljuje varnostne mehanizme za sistem tahografov druge generacije (pametni tahograf).
Mehanizmi iz dela A tega dodatka se uporabljajo, če je vsaj eden od sestavnih delov sistema tahografov, vključen v postopek medsebojne avtentikacije in/ali prenosa podatkov, sestavni del prve generacije.
Mehanizmi iz dela B tega dodatka se uporabljajo, če sta oba sestavna dela sistema tahografov, vključena v postopek medsebojne avtentikacije in/ali prenosa podatkov, sestavna dela druge generacije.
Dodatek 15 vsebuje več informacij o uporabi sestavnih delov prve generacije v kombinaciji s sestavnimi deli druge generacije.
DEL A
SISTEM TAHOGRAFOV PRVE GENERACIJE
1. UVOD
1.1. Viri
V tem dodatku so uporabljeni naslednji viri:
SHA-1 |
National Institute of Standards and Technology (NIST). FIPS Publication 180-1: Secure Hash Standard. April 1995. |
PKCS1 |
RSA Laboratories. PKCS # 1: RSA Encryption Standard. Verzija 2.0. Oktober 1998 |
TDES |
National Institute of Standards and Technology (NIST). FIPS Publication 46-3: Data Encryption Standard. Osnutek 1999. |
TDES-OP |
ANSI X9.52, Triple Data Encryption Algorithm Modes of Operation. 1998. |
ISO/IEC 7816-4 |
Information Technology – Identification cards – Integrated circuit(s) cards with contacts – Part 4: Interindustry commands for interexchange. Prva izdaja: 1995 + Sprememba 1: 1997. |
ISO/IEC 7816-6 |
Information Technology – Identification cards – Integrated circuit(s) cards with contacts – Part 6: Interindustry data elements. Prva izdaja: 1996 + Popr. 1: 1998. |
ISO/IEC 7816-8 |
Information Technology – Identification cards – Integrated circuit(s) cards with contacts – Part 8: Security related interindustry commands. Prva izdaja: 1999. |
ISO/IEC 9796-2 |
Information Technology – Security techniques – Digital signature schemes giving message recovery – Part 2: Mechanisms using a hash function. Prva izdaja: 1997. |
ISO/IEC 9798-3 |
Information Technology – Security techniques – Entity authentication mechanisms – Part 3: Entity authentication using a public key algorithm. Druga izdaja: 1998 |
ISO 16844-3 |
Road vehicles – Tachograph systems – Part 3: Motion sensor interface. |
1.2. Zapisi in kratice
V tem dodatku so uporabljeni naslednji zapisi in kratice:
(Ka, Kb, Kc) |
šop ključev za algoritem trojnega šifriranja podatkov |
CA |
certifikacijski organ |
CAR |
referenca certifikacijskega organa |
CC |
kriptografska kontrolna vsota |
CG |
kriptogram |
CH |
glava ukaza |
CHA |
pooblastilo imetnika certifikata |
CHR |
referenca imetnika certifikata |
D() |
dešifriranje z DES |
DE |
podatkovni element |
DO |
podatkovni objekt |
d |
zasebni ključ RSA, zasebni eksponent |
e |
javni ključ RSA, javni eksponent |
E() |
šifriranje z DES |
EQT |
oprema |
Hash() |
zgoščena vrednost, rezultat zgoščevalne funkcije |
Hash |
zgoščevalna funkcija |
KID |
identifikator ključa |
Km |
ključ TDES, glavni ključ po opredelitvi iz ISO 16844-3 |
KmVU |
ključ TDES, vstavljen v enote v vozilu |
KmWC |
ključ TDES, vstavljen v kartice servisne delavnice |
m |
predstavnik sporočila, cela vrednost med 0 in n – 1 |
n |
ključi RSA, modul |
PB |
zapolnitveni bajti |
PI |
označevalni zapolnitveni bajt (za kriptograme DO, povezanih z zaupnostjo) |
PV |
nešifrirana vrednost |
s |
predstavnik podpisa, cela vrednost med 0 in n – 1 |
SSC |
števec pošiljanj zaporedja |
SM |
varno sporočanje |
TCBC |
način delovanja z veriženjem šifrirnih blokov TDEA |
TDEA |
algoritem trojnega šifriranja podatkov |
TLV |
vrednost dolžine oznake |
VU |
enota v vozilu |
X.C |
certifikat uporabnika X, ki ga je izdal certifikacijski organ |
X.CA |
certifikacijski organ uporabnika X |
X.CA.PK o X.C |
operacija razvitja certifikata za ekstrakcijo javnega ključa; to je medponski operator, katerega levi operand je javni ključ certifikacijkega organa, desni operand pa certifikat, ki ga je izdal ta certifikacijski organ; rezultat je javni ključ uporabnika X, katerega certifikat je desni operand |
X.PK |
javni ključ RSA uporabnika X |
X.PK[I] |
informacija I, šifrirana po RSA ob uporabi javnega ključa uporabnika X |
X.SK |
zasebni ključ RSA uporabnika X |
X.SK[I] |
informacija I, šifrirana po RSA ob uporabi zasebnega ključa uporabnika X |
‘xx’ |
šestnajstiška vrednost |
|| |
operator združevanja |
2. KRIPTOGRAFSKI SISTEMI IN ALGORITMI
2.1. Kriptografski sistemi
CSM_001 |
Enote v vozilu in tahografske kartice uporabljajo klasični kriptografski sistem RSA z javnim ključem za zagotavljanje naslednjih varnostnih mehanizmov:
|
CSM_002 |
Enote v vozilu in tahografske kartice za zagotavljanje mehanizma celovitosti podatkov pri izmenjavi uporabniških podatkov med enotami v vozilu in tahografskimi karticami ter po potrebi za zagotavljanje zaupnosti izmenjave podatkov med enotami v vozilu in tahografskimi karticami uporabljajo simetrični kriptografski sistem TDES. |
2.2. Kriptografski algoritmi
2.2.1 Algoritem RSA
CSM_003 |
Algoritem RSA v celoti opredeljujeta naslednji relaciji:
Podrobnejši opis funkcije RSA je na voljo v viru [PKCS1]. Javni eksponent e za izračune RSA je celo število med 3 in n-1, pri čemer je gcd(e, lcm(p-1, q-1))=1. |
2.2.2 Zgoščevalni algoritem
CSM_004 |
Mehanizmi digitalnega podpisa uporabljajo zgoščevalni algoritem SHA-1, opredeljen v viru [SHA-1]. |
2.2.3 Algoritem šifriranja podatkov
CSM_005 |
V načinu delovanja z veriženjem šifrirnih blokov se uporabljajo algoritmi na podlagi DES. |
3. KLJUČI IN CERTIFIKATI
3.1. Ustvarjanje in distribucija ključev
3.1.1 Ustvarjanje in distribucija ključev RSA
CSM_006 |
Ključi RSA se ustvarijo na treh funkcionalnih hierarhičnih ravneh:
|
CSM_007 |
Na evropski ravni se ustvari en sam evropski par ključev (EUR.SK in EUR.PK). Evropski zasebni ključ se uporablja za certificiranje javnih ključev držav članic. Vodi se evidenca vseh certificiranih ključev. Te naloge opravlja evropski certifikacijski organ v pristojnosti in odgovornosti Evropske komisije. |
CSM_008 |
Na ravni držav članic se ustvari par ključev države članice (MS.SK in MS.PK). Javne ključe držav članic certificira evropski certifikacijski organ. Zasebni ključ države članice se uporablja za certificiranje javnih ključev, ki se vstavljajo v opremo (enote v vozilu in tahografske kartice). Vodi se evidenca certificiranih javnih ključev z identifikacijo opreme, za katero so namenjeni. Te naloge opravljajo certifikacijski organi držav članic. Država članica lahko redno spreminja svoj par ključev. |
CSM_009 |
Na ravni opreme se ustvari en sam par ključev (EQT.SK in EQT.PK) in se vstavi v vsak kos opreme. Javne ključe opreme certificira certifikacijski organ države članice. Te naloge lahko opravljajo proizvajalci opreme, personalizatorji opreme ali organi držav članic. Ta par ključev se uporablja za storitve avtentikacije, digitalnega podpisovanja in šifriranja. |
CSM_010 |
Med ustvarjanjem, prenosom (če pride do njega) in hranjenjem je treba vzdrževati zaupnost zasebnih ključev. Naslednja slika povzema tok podatkov v tem procesu:
|
3.1.2 Preskusni ključi RSA
CSM_011 |
Za preskušanje opreme (vključno s preskušanjem interoperabilnosti) evropski certifikacijski organ ustvari en drugačen evropski par preskusnih ključev in vsaj dva preskusna para ključev države članice, katerih javna ključa se certificirata z evropskim zasebnim preskusnim ključem. Proizvajalci v opremo, ki jo predložijo v homologacijsko preskušanje, vstavijo preskusne ključe, certificirane z enim od teh preskusnih ključev države članice. |
3.1.3 Ključi tipala gibanja
Med ustvarjanjem, prenosom (če pride do njega) in hranjenjem je treba vzdrževati zaupnost treh spodaj opisanih ključev TDES.
Za zagotavljanje skladnosti sestavnih delov tahografa z ISO 16844 evropski certifikacijski organ in certifikacijski organi držav članic poleg tega zagotovijo še naslednje:
CSM_036 |
Evropski certifikacijski organ ustvari KmVU in KmWC, dva neodvisna in edinstvena ključa TDES, ter Km, pri čemer velja: Km = KmVU XOR KmWC
. Evropski certifikacijski organ te ključe na zahtevo z ustrezno zavarovanimi postopki posreduje certifikacijskim organom držav članic. |
CSM_037 |
Certifikacijski organi držav članic:
|
3.1.4 Ustvarjanje in distribucija ključev sej T-DES
CSM_012 |
Enote v vozilu in tahografske kartice v okviru procesa medsebojne avtentikacije ustvarijo in si izmenjajo podatke, potrebne za izdelavo skupnega ključa seje TDES. Zaupnost te izmenjave podatkov je zaščitena z mehanizmom šifriranja RSA. |
CSM_013 |
Ta ključ se uporablja za vse naslednje kriptografske operacije, ki uporabljajo varno sporočanje. Veljavnost ključa se izteče ob koncu seje (izvlek kartice ali ponastavitev kartice) in/ali po 240 uporabah (ena uporaba ključa = en ukaz, ki uporablja varno sporočanje, poslan kartici, in odziv na ta ukaz). |
3.2. Ključi
CSM_014 |
Ključi RSA (na vseh ravneh) imajo naslednje dolžine: modul n1 024 bitov, javni eksponent e največ 64 bitov, zasebni eksponent d1 024 bitov. |
CSM_015 |
Ključi TDES imajo obliko (Ka, Kb, Ka), pri čemer sta Ka in Kb neodvisna ključa dolžine 64 bitov. Nastavljen ni noben bit za ugotavljanje parnostnih napak. |
3.3. Certifikati
CSM_016 |
Certifikati javnih ključev RSA so „ne-samoopisni“, „s kartico preverljivi“ certifikati (vir: ISO/IEC 7816-8). |
3.3.1 Vsebina certifikatov
CSM_017 |
Certifikate javnih ključev RSA se tvori iz naslednjih podatkov v naslednjem vrstnem redu:
Opombe:
|
3.3.2 Izdani certifikati
CSM_018 |
Izdani certifikat je digitalni podpis z delno obnovitvijo vsebine certifikata v skladu z ISO/IEC 9796-2 (razen Priloge A4), s priloženo „referenco certifikacijskega organa“. X.C = X.CA.SK[‘6A’ || Cr || Hash(Cc) || ‘BC’] || Cn || X.CAR
Opombe:
|
3.3.3 Preverjanje in razvijanje certifikatov
Preverjanje in razvijanje certifikatov obsega preverjanje podpisa po ISO/IEC 9796-2, pridobitev vsebine certifikata in javnega ključa iz njega: X.PK = X.CA.PK o X.C ter preverjanje veljavnosti certifikata.
CSM_019 |
To obsega naslednje korake:
|
4. MEHANIZEM MEDSEBOJNE AVTENTIKACIJE
Medsebojna avtentikacija med karticami in VU temelji na naslednjem načelu:
Vsaka stran drugi strani dokaže, da ima veljaven par ključev, v katerem je javni ključ certificiral certifikacijski organ države članice, ki jo je certificiral evropski certifikacijski organ.
Dokazovanje se opravi tako, da se z zasebnim ključem podpiše naključno število, ki ga je poslala druga stran; ta pa mora za preverjanje tega podpisa spet obnoviti to naključno število.
Mehanizem sproži VU ob vstavitvi kartice. Začne se z izmenjavo certifikatov in razvitjem javnih ključev, konča pa z določitvijo ključa seje.
CSM_020 |
Uporablja se naslednji protokol (puščice označujejo izmenjavo ukazov in podatkov (glej Dodatek 2)):
|
5. MEHANIZMI ZAUPNOSTI, CELOVITOSTI IN AVTENTIKACIJE PRENOSA PODATKOV MED VU IN KARTICO
5.1. Varno sporočanje
CSM_021 |
Celovitost prenosov podatkov med VU in kartico mora biti zaščitena z varnim sporočanjem v skladu z viroma [ISO/IEC 7816-4] in [ISO/IEC 7816-8]. |
CSM_022 |
Kadar je treba podatke med prenosom zaščititi, se podatkom, poslanim v okviru ukaza ali odgovora, priloži podatkovni objekt kriptografske kontrolne vsote. Prejemnik preveri kriptografsko kontrolno vsoto. |
CSM_023 |
Kriptografska kontrolna vsota v okviru ukaza poslanih podatkov združuje glavo ukaza in vse poslane podatkovne objekte (=>CLA = ‘0C’, vsi podatkovni objekti pa so opremljeni z oznakami, pri katerih velja b1=1). |
CSM_024 |
Kadar odziv ne vsebuje nobenega podatkovnega polja, so s kriptografsko kontrolno vsoto zaščiteni bajti statusa odziva. |
CSM_025 |
Kriptografska kontrolna vsota je dolga 4 bajte. Pri uporabi varnega sporočanja je torej struktura ukazov in odzivov naslednja:
|
5.2. Obravnava napak pri varnem sporočanju
CSM_026 |
Če tahografska kartica pri interpretiranju ukaza ugotovi napako pri SM, mora vrniti statusna bajta brez uporabe SM. Po ISO/IEC 7816-4 so za označevanje napak pri SM opredeljeni naslednji statusni bajti:
|
CSM_027 |
Ko tahografska kartica vrne statusna bajta brez DO SM ali z napačnimi DO SM, mora VU prekiniti sejo. |
5.3. Algoritmi izračuna kriptografskih kontrolnih vsot
CSM_028 |
Kriptografske kontrolne vsote se tvori z DES z retail MAC po ANSI X9.19:
pri čemer E() pomeni šifriranje z DES, D() pa dešifriranje z DES. Prenesejo se štirje najpomembnejši bajti kriptografske kontrolne vsote. |
CSM_029 |
Med postopkom usklajevanja ključa se števec pošiljanj zaporedja (SCC) nastavi na: začetni SCC: Rnd3 (4 bajti z najmanjšo težo) || Rnd1 (4 bajti z najmanjšo težo). |
CSM_030 |
Števec pošiljanj zaporedja se poveča za 1 pred vsakim izračunom MAC (SCC za prvi ukaz je začetni SCC + 1, SCC za prvi odziv je začetni SCC + 2). Naslednja slika prikazuje izračun retail MAC:
|
5.4. Algoritmi izračuna kriptogramov za DO, povezanih z zaupnostjo
CSM_031 |
Kriptograme se izračuna s TDEA v načinu delovanja TCBC v skladu z viroma [TDES] in [TDES-OP] in z ničelnim vektorjem kot blokom začetne vrednosti. Naslednja slika prikazuje uporabo ključev v TDES:
|
6. MEHANIZMI DIGITALNEGA PODPISA ZA PRENOS PODATKOV
CSM_032 |
Inteligentna namenska oprema (IDE) podatke, prejete iz opreme (VU ali kartice) v eni seji prenosa podatkov, shrani v eni fizični podatkovni datoteki. Ta datoteka mora vsebovati certifikata MSi.C in EQT.C. Datoteka vsebuje digitalne podpise podatkovnih blokov, kakor je predpisano v Dodatku 7 „Protokoli za prenos podatkov“. |
CSM_033 |
Digitalni podpisi prenesenih podatkov morajo biti izdelani po shemi digitalnega podpisovanja s takim dodatkom, da je mogoče prenesene podatke po želji brati tudi brez kakršnega koli dešifriranja. |
6.1. Ustvarjanje podpisa
CSM_034 |
Oprema mora ustvariti podpis podatkov po shemi podpisovanja z dodatkom, opredeljenim v viru (PKCS1), z zgoščevalno funkcijo SHA-1:
|
6.2. Preverjanje podpisa
CSM_035 |
Preverjanje podpisa prenesenih podatkov poteka po shemi podpisovanja z dodatkom, opredeljenim v viru [PKCS1], z zgoščevalno funkcijo SHA-1. Oseba, ki opravlja preverjanje, mora neodvisno poznati evropski javni ključ EUR.PK (in mu mora biti ključ zaupan). Naslednja preglednica prikazuje protokol, ki ga lahko uporablja IDE z nadzorno kartico za preverjanje celovitosti podatkov, prenesenih in shranjenih na ESM (zunanji pomnilniški medij). Za dešifriranje digitalnih podpisov se uporablja nadzorna kartica. V takem primeru ni treba, da je ta funkcija vgrajena v IDE. Oprema, s katero so bili preneseni podatki in ki je podpisala podatke, ki se jih analizira, je označena kot EQT.
|
DEL B
SISTEM TAHOGRAFOV DRUGE GENERACIJE
7. UVOD
7.1. Viri
V tem delu tega dodatka so uporabljeni naslednji viri:
AES |
National Institute of Standards and Technology (NIST), FIPS PUB 197: Advanced Encryption Standard (AES), 26. november, 2001. |
DSS |
National Institute of Standards and Technology (NIST), FIPS PUB 186-4: Digital Signature Standard (DSS), julij 2013. |
ISO 7816-4 |
ISO/IEC 7816-4 Identifikacijski dokumenti – Kartice z integriranim vezjem – 4. del: Organizacija, varovanje in ukazi za izmenjavo. Tretja izdaja, 15. 4. 2013. |
ISO 7816-8 |
ISO/IEC 7816-8, Identification cards – Integrated circuit cards – Part 8: Commands for security operations. Druga izdaja 1. 6. 2004. |
ISO 8825-1 |
ISO/IEC 8825-1, Information technology – ASN.1 encoding rules: Specification of Basic Encoding Rules (BER), Canonical Encoding Rules (CER) and Distinguished Encoding Rules (DER). Četrta izdaja, 15. 12. 2008. |
ISO 9797-1 |
ISO/IEC 9797-1, Information technology – Security techniques – Message Authentication Codes (MACs) – Part 1: Mechanisms using a block cipher. Druga izdaja, 1. 3. 2011. |
ISO 10116 |
ISO/IEC 10116, Information technology – Security techniques – Modes of operation of an n-bit block cipher. Tretja izdaja, 1. 2. 2006. |
ISO 16844-3 |
ISO/IEC 16844-3, Road vehicles – Tachograph systems – Part 3: Motion sensor interface. Prva izdaja 2004, vključno s tehničnim popravkom 1 2006. |
RFC 5480 |
Elliptic Curve Cryptography Subject Public Key Information, marec 2009. |
RFC 5639 |
Elliptic Curve Cryptography (ECC) – Brainpool Standard Curves and Curve Generation, 2010. |
RFC 5869 |
HMAC-based Extract-and-Expand Key Derivation Function (HKDF), May 2010. |
SHS |
National Institute of Standards and Technology (NIST), FIPS PUB 180-4: Secure Hash Standard, marec 2012. |
SP 800-38B |
National Institute of Standards and Technology (NIST), posebna izdaja 800-38B: Recommendation for Block Cipher Modes of Operation: The CMAC Mode for Authentication, 2005. |
TR-03111 |
BSI Technical Guideline TR-03111, Elliptic Curve Cryptography, vezrija 2.00, 2012-06-28. |
7.2. Zapisi in kratice
V tem dodatku so uporabljeni naslednji zapisi in kratice:
AES |
napredni standard šifriranja |
CA |
certifikacijski organ |
CAR |
referenca certifikacijskega organa |
CBC |
veriženje šifrirnih blokov (način delovanja) |
CH |
glava ukaza |
CHA |
pooblastilo imetnika certifikata |
CHR |
referenca imetnika certifikata |
CV |
konstantni vektor |
DER |
posebna pravila kodiranja |
DO |
podatkovni objekt |
DSRC |
namenska komunikacija kratkega dosega |
ECC |
kriptografija eliptične krivulje |
ECDSA |
algoritem digitalnega podpisa na podlagi eliptične krivulje |
ECDH |
izmenjava ključev Diffie Hellman na podlagi eliptične krivulje (algoritem za uskladitev ključev) |
EGF |
zunanja GNSS oprema |
EQT |
oprema |
IDE |
inteligentna namenska oprema |
KM |
glavni ključ tipala gibanja, ki omogoča povezavo enote v vozilu s tipalom gibanja |
KM-VU |
ključ, vstavljen v enote v vozilu, ki enoti v vozilu omogoči pridobiti glavni ključ tipala gibanja, če je v enoto v vozilu vstavljena kartica servisne delavnice |
KM-WC |
ključ, vstavljen v kartice servisne delavnice, ki enoti v vozilu omogoči pridobiti glavni ključ tipala gibanja, če je v enoto v vozilu vstavljena kartica servisne delavnice |
MAC |
koda za ugotavljanje avtentičnosti sporočila |
MoS |
tipalo gibanja |
MSB |
bit z največjo težo |
PKI |
infrastruktura javnega ključa |
RCF |
oprema za komunikacijo na daljavo |
SSC |
števec pošiljanj zaporedja |
SM |
varno sporočanje |
TDES |
standard trojnega šifriranja podatkov |
TLV |
vrednost dolžine oznake |
VU |
enota v vozilu |
X.C |
certifikat javnega ključa uporabnika X |
X.CA |
certifikacijski organ, ki je izdal certifikat uporabnika X |
X.CAR |
referenca certifikacijskega organa iz certifikata uporabnika X |
X.CHR |
referenca imetnika certifikata iz certifikata uporabnika X |
X.PK |
javni ključ uporabnika X |
X.SK |
zasebni ključ uporabnika X |
X.PKeph |
kratkotrajni javni ključ uporabnika X |
X.SKeph |
kratkotrajni zasebni ključ uporabnika X |
‘xx’ |
šestnajstiška vrednost |
|| |
operator združevanja |
7.3. Opredelitve pojmov
Opredelitve pojmov, ki se uporabljajo v tem dodatku, so vključene v oddelek I Priloge 1C.
8. KRIPTOGRAFSKI SISTEMI IN ALGORITMI
8.1. Kriptografski sistemi
CSM_38 |
Enote v vozilu in tahografske kartice morajo uporabljati kriptografski sistem z javnim ključem na podlagi eliptične krivulje, da zagotovijo naslednje varnostne storitve:
|
CSM_39 |
Enote v vozilu in zunanja GNSS oprema morajo uporabljati kriptografski sistem z javnim ključem na podlagi eliptične krivulje, da zagotovijo naslednje varnostne storitve:
|
CSM_40 |
Enote v vozilu in tahografske kartice morajo uporabljati simetrični kriptografski sistem na podlagi AES, da zagotovijo naslednji varnostni storitvi:
|
CSM_41 |
Enote v vozilu in zunanja GNSS oprema morajo uporabljati simetrični kriptografski sistem na podlagi AES, da zagotovijo naslednje varnostne storitve:
|
CSM_42 |
Enote v vozilu in tipala gibanja morajo uporabljati simetrični kriptografski sistem na podlagi AES, da zagotovijo naslednje varnostne storitve:
|
CSM_43 |
Enote v vozilu in nadzorne kartice morajo uporabljati simetrični kriptografski sistem na podlagi AES, da zagotovijo naslednjo varnostno storitev na vmesniku za komuniciranje na daljavo:
Opombi:
|
8.2. Kriptografski algoritmi
8.2.1 Simetrični algoritmi
CSM_44 |
Enote v vozilu, tahografske kartice, tipala gibanja in zunanja GNSS oprema morajo podpirati algoritem AES, kot je opredeljen v [AES], z dolžinami ključev 128, 192 in 256 bitov. |
8.2.2 Asimetrični algoritmi in standardizirani parametri domen
CSM_45 |
Enote v vozilu, tahografske kartice in zunanja GNSS oprema morajo podpirati kriptografijo na podlagi eliptične krivulje z dolžinami ključev 256, 384 in 512/521 bitov. |
CSM_46 |
Enote v vozilu, tahografske kartice in zunanja GNSS oprema morajo podpirati algoritem podpisa ECDSA, kot je določeno v [DSS]. |
CSM_47 |
Enote v vozilu, tahografske kartice in zunanja GNSS oprema morajo podpirati algoritem za uskladitev ključev ECKA-EG, kot je določeno v [TR 03111]. |
CSM_48 |
Enote v vozilu, tahografske kartice in zunanja GNSS oprema morajo podpirati standardizirane parametre domen, določene v Table 1, za kriptografijo na podlagi eliptične krivulje. Preglednica 1 Standardizirani parametri domen
Opomba: identifikatorji objekta iz zadnjega stolpca Table 1 so za krivulje Brainpool določeni v [RFC 5639], za krivulje NIST pa v [RFC 5480]. ![]() |
8.2.3 Zgoščevalni algoritmi
CSM_49 |
Enote v vozilu in tahografske kartice morajo podpirati algoritme SHA-256, SHA-384 in SHA-512, določene v [SHS]. |
8.2.4 Nabor algoritmov
CSM_50 |
Če se simetrični algoritem, asimetrični algoritem in/ali zgoščevalni algoritem uporabljajo skupaj in oblikujejo varnostni protokol, morajo biti njihove dolžine ključev in velikost zgoščene vrednosti (približno) enako močne. Table 2 prikazuje dovoljene nabore algoritmov: Preglednica 2 Dovoljeni nabori algoritmov
Opomba: ključi ECC velikosti 512 bitov in 521 bitov veljajo za enako močne za vse namene v tem dodatku. |
9. KLJUČI IN CERTIFIKATI
9.1. Asimetrični pari ključev in certifikati javnega ključa
9.1.1 Splošno
Opomba: ključi, opisani v tem oddelku, se uporabljajo za medsebojno avtentikacijo in varno sporočanje med enotami v vozilu in tahografskimi karticami ter med enotami v vozilu in zunanjo GNSS opremo. Ti postopki so podrobno opisani v poglavjih 10 in 11 tega dodatka.
CSM_51 |
V okviru evropskega sistema pametnih tahografov se pari ključev ECC in pripadajoči certifikati ustvarijo in upravljajo na treh funkcionalnih hierarhičnih ravneh:
|
CSM_52 |
V okviru celotnega evropskega sistema pametnih tahografov se javni in zasebni ključi ter certifikati ustvarijo, upravljajo in sporočajo z uporabo standardiziranih in varnih metod. |
9.1.2 Evropska raven
CSM_53 |
Na evropski ravni se ustvari en sam edinstven par ključev ECC (EUR). Sestavljen je iz zasebnega (EUR.SK) in javnega ključa (EUR.PK). Ta par ključev je korenski par ključev celotne evropske PKI za pametne tahografe. To nalogo opravlja evropskega organa za korenske certifikate (European Root Certificate Authority – ERCA) pod vodstvom in odgovornostjo Evropske komisije. |
CSM_54 |
ERCA za podpis korenskega certifikata (s samodejnim podpisom) evropskega javnega ključa uporabi evropski zasebni ključ in ta korenski certifikat sporoči vsem državam članicam. |
CSM_55 |
ERCA za podpis certifikatov javnih ključev držav članic na zahtevo uporabi evropski zasebni ključ. ERCA vodi evidenco vseh podpisanih certifikatov javnih ključev držav članic. |
CSM_56 |
Kot je prikazano na sliki 1 v oddelku 9.1.7, ERCA nov evropski korenski par ključev ustvari vsakih 17 let. Kadar koli ERCA ustvari nov evropski korenski par ključev, mora ustvariti nov korenski certifikat s samodejnim podpisom za nov evropski javni ključ. Veljavnost evropskega korenskega certifikata je 34 let in 3 mesece. Opomba: uvedba novega korenskega para ključev pomeni tudi, da bo ERCA ustvarila nov glavni ključ za tipalo gibanja in nov glavni ključ za DSRC, glej oddelka 9.2.1.2 in 9.2.2.2. |
CSM_57 |
Preden ERCA ustvari nov evropski korenski par ključev, mora opraviti analizo kriptografske moči, potrebne za nov par ključev, saj mora ta ostati varen naslednjih 34 let. Če je potrebno, ERCA preklopi na nabor algoritmov, ki je močnejši od trenutnega, kot je navedeno v CSM_50. |
CSM_58 |
Kadar koli ERCA ustvari nov evropski korenski par ključev, mora pripraviti vezni certifikat za nov evropski javni ključ in ga podpisati s predhodnim evropskim zasebnim ključem. Veljavnost veznega certifikata je 17 let. To je prikazano tudi na sliki 1 v oddelku 9.1.7. Opomba: Ker vezni certifikat vsebuje javni ključ ERCA generacije X in je podpisan z zasebnim ključem ERCA generacije X-1, vezni certifikat opremi, izdani v okviru generacije X-1, zagotavlja možnost, da zaupa opremi, izdani v okviru generacije X. |
CSM_59 |
Po tem, ko nov korenski certifikat ključa začne veljati, ERCA v nobenem primeru ne sme uporabiti zasebnega ključa korenskega para ključev. |
CSM_60 |
ERCA ima vedno na voljo naslednje kriptografske ključe in certifikate:
|
9.1.3 Raven držav članic
CSM_61 |
Vse države članice, od katerih se zahteva podpis certifikatov tahografskih kartic, morajo ustvariti enega ali več edinstvenih parov ključev ECC, označenih kot MSCA_Card. Vse države članice, od katerih se zahteva podpis certifikatov za enote v vozilu ali zunanjo GNSS opremo, morajo poleg tega ustvariti enega ali več edinstvenih parov ključev ECC, označenih kot MSCA_VU-EGF. |
CSM_62 |
Nalogo ustvarjanja parov ključev države članice prevzame certifikacijski organ države članice (MSCA). Kadar koli MSCA ustvari nov par ključev države članice, mora javni ključ poslati ERCA, da pridobi pripadajoč certifikat države članice, ki ga podpiše ERCA. |
CSM_63 |
MSCA izbere moč para ključev države članice, ki je enaka moči evropskega korenskega para ključev, ki se uporablja za podpis pripadajočih certifikatov države članice. |
CSM_64 |
Če par ključev MSCA_VU-EGF obstaja, je sestavljen iz zasebnega ključa MSCA_VU-EGF.SK in javnega ključa MSCA_VU-EGF.PK. MSCA zasebni ključ MSCA_VU-EGF.SK uporablja izključno za podpis certifikatov javnih ključev za enote v vozilu in zunanjo GNSS opremo. |
CSM_65 |
Par ključev MSCA_Card je sestavljen iz zasebnega ključa MSCA_Card.SK in javnega ključa MSCA_Card.PK. MSCA zasebni ključ MSCA_Card.SK uporablja izključno za podpis certifikatov ključev za tahografske kartice. |
CSM_66 |
MSCA vodi evidenco vseh podpisanih certifikatov za enote v vozilu, zunanjo GNSS opremo in kartice, prav tako pa evidentira identifikacijo opreme, za katero je vsak certifikat namenjen. |
CSM_67 |
Veljavnost certifikata MSCA_VU-EGF je 17 let in 3 mesece. Veljavnost certifikata MSCA_Card je 7 let in 1 mesec. |
CSM_68 |
Kot je prikazano na sliki 1 v oddelku 9.1.7, je obdobje uporabe zasebnega ključa para ključev MSCA_VU-EGF in zasebnega ključa para ključev MSCA_Card dve leti. |
CSM_69 |
Po tem, ko obdobje uporabe zasebnega ključa para ključev MSCA_VU-EGF poteče, ga MSCA v nobenem primeru ne sme uporabiti. Prav tako MSCA v nobenem primeru ne sme uporabiti zasebnega ključa para ključev MSCA_Card po tem, ko poteče njegovo obdobje uporabe. |
CSM_70 |
MSCA ima vedno na voljo naslednje kriptografske ključe in certifikate:
|
CSM_71 |
Če se od MSCA zahteva podpis certifikatov za enote v vozilu ali zunanjo GNSS opremo, ima poleg tega še naslednje ključe in certifikate:
|
9.1.4 Raven opreme: enote v vozilu
CSM_72 |
Za vsako enoto v vozilu se ustvarita dva edinstvena para ključev ECC, označena kot VU_MA in VU_Sign. To nalogo prevzamejo proizvajalci enote v vozilu. Kadar koli se ustvari par ključev VU, mora stran, ki ga ustvari, javni ključ poslati MSCA države, kjer ima sedež, da pridobi pripadajoči certifikat za enoto v vozilu, podpisan s strani MSCA. Zasebni ključ uporablja samo enota v vozilu. |
CSM_73 |
Certifikata VU_MA in VU_Sign enote v vozilu imata enak datum začetka veljavnosti. |
CSM_74 |
Proizvajalec enote v vozilu izbere moč para ključev VU, ki je enaka moči para ključev MSCA, ki se uporablja za podpis pripadajočega certifikata VU. |
CSM_75 |
Enota v vozilu svoj par ključev VU_MA, ki je sestavljen iz zasebnega ključa VU_MA.SK in javnega ključa VU_MA.PK, uporablja izključno za avtentikacijo enote v vozilu glede na tahografske kartice in zunanjo GNSS opremo, kot je določeno v oddelkih 10.3 in 11.4 tega dodatka. |
CSM_76 |
Enota v vozilu mora biti sposobna ustvariti kratkotrajen par ključev ECC, ki ga uporablja izključno za uskladitev ključa seje s tahografsko kartico ali zunanjo GNSS opremo, kot je določeno v oddelkih 10.4 in 11.4 tega dodatka. |
CSM_77 |
Enota v vozilu zasebni ključ VU_Sign.SK svojega para ključev VU_Sign uporablja izključno za podpis prenesenih podatkovnih datotek, kot je določeno v poglavju 14 tega dodatka. Pripadajoči javni ključ VU_Sign.PK se uporablja izključno za preverjanje podpisov, ki jih ustvari enota v vozilu. |
CSM_78 |
Kot je prikazano na sliki 1 v oddelku 9.1.7, je veljavnost certifikata VU_MA 15 let in 3 mesece. Veljavnost certifikata VU_Sign je prav tako 15 let in 3 mesece. Opombi:
|
CSM_79 |
Po tem, ko pripadajočemu certifikatu poteče veljavnost, enota v vozilu v nobenem primeru ne sme uporabiti zasebnega ključa para ključev VU. |
CSM_80 |
Ko enota v vozilu začne delovati, se parov ključev VU (razen kratkotrajnih parov ključev) in pripadajočih certifikatov enote v vozilu med praktično uporabo ne sme nadomestiti ali podaljšati. Opombi:
|
CSM_81 |
Ko enote v vozilu začnejo delovati, morajo vsebovati naslednje kriptografske ključe in certifikate:
|
CSM_82 |
Poleg kriptografskih ključev in certifikatov iz CSM_81mora enota v vozilu vsebovati tudi ključe in certifikate iz dela A tega dodatka, ki enoti v vozilu omogočajo interakcijo s tahografskimi karticami prve generacije. |
9.1.5 Raven opreme: tahografske kartice
CSM_83 |
Za vsako tahografsko kartico se ustvari en edinstven par ključev ECC, označen kot Card_MA. Poleg tega se za vsako vozniško kartico in vsako kartico servisne delavnice ustvari drug edinstven par ključev ESS, označen kot Card_Sign. To nalogo lahko prevzamejo proizvajalci ali personalizatorji kartic. Kadar koli se ustvari par ključev kartice, mora stran, ki ga ustvari, javni ključ poslati MSCA države, kjer ima sedež, da pridobi pripadajoči certifikat za kartico, podpisan s strani MSCA. Zasebni ključ uporablja samo tahografska kartica. |
CSM_84 |
Certifikata Card_MA in Card_Sign vozniške kartice ali kartice servisne delavnice imata enak začetek veljavnosti. |
CSM_85 |
Proizvajalec ali personalizator kartice izbere moč para ključev kartice, ki je enaka moči para ključev MSCA, ki se uporablja za podpis pripadajočega certifikata kartice. |
CSM_86 |
Tahografska kartica svoj par ključev Card_MA, ki je sestavljen iz zasebnega ključa Card_MA.SK in javnega ključa Card_MA.PK, uporablja izključno za medsebojno avtentikacijo in uskladitev ključa seje glede na enote v vozilu, kot je določeno v oddelkih 10.3 in 10.4 tega dodatka. |
CSM_87 |
Vozniška kartica ali kartica servisne delavnice zasebni ključ Card_Sign.SK svojega para ključev Card_Sign uporablja izključno za podpis prenesenih podatkovnih datotek, kot je določeno v poglavju 14 tega dodatka. Pripadajoči javni ključ Card_Sign.PK se uporablja izključno za preverjanje podpisov, ki jih ustvari kartica. |
CSM_88 |
Veljavnost certifikata Card_MA je:
|
CSM_89 |
Veljavnost certifikata Card_Sign je:
Opomba: podaljšana veljavnost certifikata Card_Sign vozniški kartici omogoča, da v prvem mesecu po poteku veljavnosti ustvarja veljavne podpise za prenesene podatke. To je potrebno v skladu z Uredbo (EU) št. 581/2010, ki zahteva, da se podatki z vozniške kartice lahko prenesejo do 28 dni po tem, ko so bili zabeleženi zadnji podatki. |
CSM_90 |
Po tem, ko je kartica izdana, se parov ključev in pripadajočih certifikatov tahografske kartice ne sme nadomestiti ali podaljšati. |
CSM_91 |
Ko so tahografske kartice izdane, morajo vsebovati naslednje kriptografske ključe in certifikate:
|
CSM_92 |
Poleg kriptografskih ključev in certifikatov iz CSM_91 morajo tahografske kartice vsebovati tudi ključe in certifikate iz dela A tega dodatka, ki tem karticam omogočajo interakcijo z enotami v vozilu prve generacije. |
9.1.6 Raven opreme: zunanja GNSS oprema
CSM_93 |
Za vsako zunanjo GNSS opremo se ustvari en edinstven par ključev ECC, označen kot EGF_MA. To nalogo prevzamejo proizvajalci zunanje GNSS opreme. Kadar koli se ustvari par ključev EGF_MA, mora stran, ki ga ustvari, javni ključ poslati MSCA države, kjer ima sedež, da pridobi pripadajoči certifikat EGF_MA, podpisan s strani MSCA. Zasebni ključ uporablja samo zunanja GNSS oprema. |
CSM_94 |
Proizvajalec zunanje GNSS opreme (EGF) izbere moč para ključev EGF_MA, ki je enaka moči para ključev MSCA, ki se uporablja za podpis pripadajočega certifikata EGF_MA. |
CSM_95 |
Zunanja GNSS oprema svoj par ključev EGF_MA, ki je sestavljen iz zasebnega ključa EGF_MA.SK in javnega ključa EGF_MA.PK, uporablja izključno za medsebojno avtentikacijo in uskladitev ključa seje glede na enote v vozilu, kot je določeno v oddelkih 11.4 in 11.4 tega dodatka. |
CSM_96 |
Veljavnost certifikata EGF_MA je 15 let. |
CSM_97 |
Po tem, ko pripadajočemu certifikatu poteče veljavnost, zunanja GNSS oprema za povezavo z enoto v vozilu ne sme uporabiti zasebnega ključa para ključev EGF_MA. Opomba: kot je navedeno v oddelku 11.3.3, lahko zunanja GNSS oprema uporabi svoj zasebni ključ za medsebojno avtentikacijo z enoto v vozilu, s katero je že povezana, tudi po tem, ko veljavnost pripadajočega certifikata poteče. |
CSM_98 |
Ko EGF začne delovati, se parov ključev EGF_MA in pripadajočega certifikata zunanje GNSS opreme med praktično uporabo ne sme nadomestiti ali podaljšati. Opomba: ta zahteva ne prepoveduje možnosti, da se v varnem okolju pod nadzorom proizvajalca EGF par ključev EGF med obnovo ali popravilom nadomesti. |
CSM_99 |
Ko zunanja GNSS oprema začne delovati, mora vsebovati naslednje kriptografske ključe in certifikate:
|
9.1.7 Pregled: nadomestitev certifikata
Na sliki 1 je prikazano, kako se skozi čas izdajajo in uporabljajo različne generacije korenskih certifikatov ERCA, veznih certifikatov ERCA, certifikatov MSCA in certifikatov opreme (enot v vozilu in kartic):
Slika 1
Izdajanje in uporaba različnih generacij korenskih certifikatov ERCA, veznih certifikatov ERCA, certifikatov MSCA in certifikatov opreme
Opombe k sliki 1:
1. |
Različne generacije korenskega certifikata so označene s številko v oklepaju. Npr. ERCA (1) pomeni korenski certifikat ERCA prve generacije; ERCA (2) druge generacije itd. |
2. |
Drugi certifikati so označeni z dvema številkama v oklepaju, prva pomeni generacijo korenskega certifikata, v skladu s katerim so bili izdani, druga pa generacijo samega certifikata. Npr. MSCA_Card (1-1) pomeni prvi certifikat MSCA_Card, izdan v skladu z ERCA (1); MSCA_Card (2-1) pomeni prvi certifikat MSCA_Card, izdan v skladu z ERCA (2); MSCA_Card (2-last) pomeni zadnji certifikat MSCA_Card, izdan v skladu z ERCA (2); Card_MA(2-1) je prvi certifikat kartice za medsebojno avtentikacijo, izdan v skladu z ERCA (2), itd. |
3. |
Certifikata MSCA_Card (2-1) in MSCA_Card (1-last) sta izdana skoraj, vendar ne povsem na isti datum. MSCA_Card (2-1) je prvi certifikat MSCA_Card, izdan v skladu z ERCA (2), in bo izdan malo pozneje kot MSCA_Card (1-last), ki je zadnji certifikat MSCA_Card, izdan v skladu z ERCA (1). |
4. |
Kot je prikazano na sliki, bosta prva certifikata enote v vozilu in kartice, izdana v skladu z ERCA (2), ustvarjena skoraj dve leti pred zadnjima certifikatoma enote v vozilu in kartice, izdanima v skladu z ERCA (1). Razlog za to je, da sta certifikata enote v vozilu in kartice izdana v skladu s certifikatom MSCA, ne pa neposredno v skladu s certifikatom ERCA. Certifikat MSCA (2-1) bo izdan neposredno po tem, ko začne veljati ERCA (2), certifikat MSCA (1-last) pa bo izdan le malo pred tem, ob zadnjem trenutku veljavnosti certifikata ERCA (1). Zato bosta imela ta dva certifikata MSCA skoraj enako obdobje veljavnosti, kljub temu da pripadata različnim generacijam. |
5. |
Obdobje veljavnosti za kartice je enako kot za vozniške kartice (5 let). |
6. |
Da se prihrani prostor, je razlika med obdobjem veljavnosti certifikatov Card_MA in Card_Sign ter certifikatov VU_MA in VU_Sign prikazana samo za prvo generacijo. |
9.2. Simetrični ključi
9.2.1 Ključi za zavarovanje komunikacije med enoto v vozilu in tipalom gibanja
9.2.1.1 Splošno
Opomba: bralci tega oddelka naj bi bili seznanjeni z vsebino [ISO 16844-3], ki opisuje vmesnik med enoto v vozilu in tipalom gibanja. Proces povezovanja enote v vozilu in tipala gibanja je podrobno opisan v poglavju 12 tega dodatka.
CSM_100 |
Za povezavo enot v vozilu in tipal gibanja, za medsebojno avtentikacijo med enotami v vozilu in tipali gibanja ter za šifriranje komunikacije med enotami v vozilu in tipali gibanja je potrebnih več simetričnih ključev, kot je prikazano v Table 3. Vsi ti ključi so ključi AES z dolžino, ki je enaka dolžini glavnega ključa tipala gibanja, ki ustreza dolžini (predvidenega) evropskega korenskega para ključev, kot je opisano v CSM_50. Preglednica 3 Ključi za zavarovanje komunikacije med enoto v vozilu in tipalom gibanja
|
CSM_101 |
Evropski organ za korenske certifikate (ERCA) ustvari KM-VU in KM-WC, dva naključna in edinstvena ključa AES, iz katerih je mogoče izračunati glavni ključ tipala gibanja KM kot KM-VU XOR KM-WC. ERCA KM, KM-VU in KM-WC na zahtevo sporoči certifikacijskim organom držav članic. |
CSM_102 |
ERCA vsakemu glavnem ključu tipala gibanja KM dodeli edinstveno številko različice, ki se uporablja tudi za sestavo ključev KM-VU in KM-WC ter z njima povezanega identifikacijskega ključa KID. ERCA MSCA obvesti o številki različice, ko jim pošlje KM-VU in KM-WC. Opomba: številka različice se uporablja za razlikovanje različnih generacij teh ključev, kot je podrobno pojasnjeno v oddelku 9.2.1.2. |
CSM_103 |
Certifikacijski organ države članice proizvajalcem enote v vozilu na zahtevo posreduje KM-VU in številko različice. Proizvajalci VU v vse proizvedene VU vstavijo KM-VU in njegovo številko različice. |
CSM_104 |
Certifikacijski organ države članice zagotovi, da se KM-WC in njegova številka različice vstavita v vsako kartico servisne delavnice, izdano pod njeno pristojnostjo. Opombi:
|
CSM_105 |
Poleg ključa AES, določenega v CSM_104, mora MSCA zagotoviti, da se ključ TDES KmWC, določen v zahtevi CSM_ 037 dela A tega dodatka, vstavi v vsako kartico servisne delavnice, izdano pod njeno pristojnostjo. Opombi:
|
CSM_106 |
MSCA, ki sodeluje pri izdaji ključev tipal gibanja, identifikacijski ključ izpelje s pomočjo računa XOR s konstantnim vektorjem CV iz glavnega ključa tipala gibanja. Vrednost CV je:
Opomba: konstanti vektorji se izračunajo, kot sledi:
|
CSM_107 |
Proizvajalci tipal gibanja za vsako tipalo gibanja ustvarijo naključen in edinstven povezovalni ključ KP in vsak povezovalni ključ pošljejo certifikacijskemu organu države članice. MSCA z glavnim ključem tipala gibanja KM šifrira vsak povezovalni ključ posebej in šifriran ključ vrne proizvajalcu tipala gibanja. Za vsak šifriran ključ MSCA proizvajalca tipala gibanja obvesti o številki različice ustrezajočega KM. Opomba: kot je pojasnjeno v oddelku 9.2.1.2, mora proizvajalec tipala gibanja za eno tipalo gibanja po potrebi ustvariti več edinstvenih povezovalnih ključev. |
CSM_108 |
Proizvajalci tipal gibanja za vsako tipalo gibanja ustvarijo edinstveno serijsko številko in vse serijske številke pošljejo certifikacijskemu organu države članice. MSCA vsako serijsko številko posebej šifrira z identifikacijskim ključem KID in šifrirano serijsko številko vrne proizvajalcu tipala gibanja. Za vsako šifrirano serijsko številko MSCA proizvajalca tipala gibanja obvesti o številki različice ustrezajočega KID. |
CSM_109 |
Za zahtevi CSM_107 in CSM_108 MSCA uporabi algoritem AES v načinu delovanja z veriženjem šifrirnih blokov, kot je določeno v [ISO 10116], pri čemer je parameter prepletanja m = 1, vektor inicializacije pa SV = ‘00’ {16}, tj. šestnajst bajtov z binarno vrednostjo 0. MSCA po potrebi uporabi metodo zapolnjevanja 2 iz [ISO 9797-1]. |
CSM_110 |
Proizvajalec tipala gibanja v načrtovanem tipalu gibanja shrani šifriran povezovalni ključ in šifrirano serijsko številko skupaj z ustreznimi vrednostmi neformatiranega besedila in številko različice KM in KID, uporabljenih za šifriranje. Opomba: kot je pojasnjeno v oddelku 9.2.1.2, mora proizvajalec tipala gibanja v eno tipalo gibanja po potrebi vstaviti več šifriranih povezovalnih ključev in več šifriranih serijskih številk. |
CSM_111 |
Poleg kriptografskega materiala na podlagi AES iz CSM_110 lahko proizvajalec tipala gibanja v vsako tipalo gibanja shrani tudi kriptografski material na podlagi TDES iz zahteve CSM_037 v delu A tega dodatka. Opomba: to bo omogočilo povezovanje tipal gibanja druge generacije z enotami v vozilu prve generacije. |
CSM_112 |
Dolžina ključa seje KS, ki ga ustvari VU med povezovanjem s tipalom gibanja, ustreza dolžini svojega KM-VU, kot je opisano v CSM_50. |
9.2.1.2 Nadomestitev glavnega ključa tipala gibanja v opremi druge generacije
CSM_113 |
Vsak glavni ključ tipala gibanja in vsi povezani ključi (glej Table 3) pripadajo določeni generaciji korenskega para ključev ERCA. Te ključe je zato treba nadomestiti vsakih 17 let. Veljavnost vsakega glavnega ključa tipala gibanja se začne eno leto pred začetkom veljavnosti povezanega korenskega para ključev ERCA in poteče, ko poteče veljavnost povezanega korenskega para ključev ERCA. To je prikazano na sliki 2. Slika 2 Izdajanje in uporaba različnih generacij glavnega ključa tipal gibanja v enotah v vozilu, tipalih gibanja in karticah servisne delavnice ![]() |
CSM_114 |
Vsaj eno leto, preden ERCA ustvari nov evropski korenski par ključev, kot je opisano v CSM_56, ustvari nov glavni ključ tipala gibanja KM, in sicer tako, da ustvari nov KM-VU in KM-WC. Dolžina glavnega ključa tipala gibanja ustreza predvideni moči novega evropskega korenskega para ključev v skladu s CSM_50. ERCA na zahtevo MSCA sporoči nove KM, KM-VU in KM-WC skupaj z njihovimi številkami različice. |
CSM_115 |
MSCA zagotovijo, da se vse veljavne generacije KM-WC shranijo na vsaki kartici servisne delavnice, izdani pod njihovo pristojnostjo, skupaj z njihovimi številkami različice, kot je prikazano na sliki 2. Opomba: to pomeni, da bodo v zadnjem letu obdobja veljavnosti certifikata ERCA kartice servisne delavnice izdane s tremi različnimi generacijami KM-WC, kot je prikazano na sliki 2. |
CSM_116 |
V povezavi s postopkom iz CSM_107 in CSM_108: MSCA vsak povezovalni ključ KP, ki ga prejme od proizvajalca tipala gibanja, šifrira posebej, in sicer z vsako veljavno generacijo glavnega ključa tipala gibanja KM. MSCA prav tako posebej šifrira vsako serijsko številko, ki jo prejme od proizvajalca tipala gibanja, in sicer z vsako veljavno generacijo identifikacijskega ključa KID. Proizvajalec tipala gibanja shrani vsa šifriranja povezovalnega ključa in vsa šifriranja serijske številke v načrtovanem tipalu gibanja skupaj z ustreznimi vrednostmi neformatiranega besedila in številkami različic KM in KID, uporabljenimi za šifriranje. Opomba: to pomeni, da bodo v zadnjem letu obdobja veljavnosti certifikata ERCA tipala gibanja izdana s šifriranimi podatki na podlagi treh različnih generacij KM-WC, kot je prikazano na sliki 2. |
CSM_117 |
V povezavi s postopkom iz CSM_107: ker mora dolžina povezovalnega ključa KP ustrezati dolžini KM (glej CSM_100), mora proizvajalec tipala gibanja po potrebi, če imajo nadaljnje generacije KM različne dolžine, ustvariti do tri različne povezovalne ključe za eno tipalo gibanja. V takem primeru proizvajalec vsak povezovalni ključ pošlje MSCA. MSCA zagotovi, da je vsak povezovalni ključ šifriran s pravilno generacijo glavnega ključa tipala gibanja, tj. s tisto, ki ima enako dolžino. Opomba: če se proizvajalec tipala gibanja odloči ustvariti povezovalni ključ na podlagi TDES za tipalo gibanja druge generacije (glej CSM_111), proizvajalec MSCA obvesti, da je za šifriranje povezovalnega ključa treba uporabiti glavni ključ tipala gibanja na podlagi TDES. Razlog za to je, da je dolžina ključa TDES lahko enaka dolžini ključa AES, tako da ju MSCA ne more razlikovati samo na podlagi dolžine. |
CSM_118 |
Proizvajalci enote v vozilu v vsako enoto v vozilu vstavijo samo eno generacijo KM-VU ter njegovo številko različice. Ta generacija KM-VU je povezana s certifikatom ERCA, na katerem temeljijo certifikati enote v vozilu. Opombe:
|
9.2.2 Ključi za zavarovanje komunikacije DSRC
9.2.2.1 Splošno
CSM_119 |
Avtentičnost in zaupnost podatkov iz enote v vozilu, sporočenih nadzornemu organu po kanalu za komunikacijo na daljavo DSRC, se zagotavlja s posebnim nizom ključev AES enote v vozilu, pridobljenim iz enega samega glavnega ključa DSRC, KMDSRC. |
CSM_120 |
Glavni ključ za DSRC KMDSRC je ključ AES, ki ga ERCA na varen način ustvari, shrani in razdeli. Dolžina ključa je lahko 128, 192 ali 256 bitov in ustreza dolžini evropskega korenskega para ključev, kot je opisano v CSM_50. |
CSM_121 |
ERCA na zahtevo certifikacijskim organom držav članic na varen način sporoči glavni ključ DSRC, da lahko pridobijo posebne ključe DSRC enote v vozilu, in zagotovijo, da se glavni ključ DSRC vstavi v vse nadzorne kartice in kartice servisne delavnice, izdane pod njihovo pristojnostjo. |
CSM_122 |
ERCA vsakemu glavnemu ključu DSRC dodeli edinstveno številko različice. ERCA MSCA obvesti o številki različice, ko jim pošlje glavni ključ DSRC. Opomba: Številka različice se uporablja za razlikovanje različnih generacij glavnega ključa DSRC, kot je podrobno pojasnjeno v oddelku 9.2.2.2. |
CSM_123 |
Proizvajalec enote v vozilu za vsako enoto v vozilu ustvari edinstveno serijsko številko VU in jo pošlje certifikacijskemu organu države članice, v kateri ima sedež, z zahtevkom za pridobitev dveh posebnih ključev DSRC enote v vozilu. Serijska številka VU ima podatkovni tip
|
CSM_124 |
Po prejemu zahtevka za posebna ključa DSRC enote v vozilu, MSCA ustvari dva ključa AES za enoto v vozilu, in sicer K_VUDSRC_ENC in K_VUDSRC_MAC. Ta posebna ključa VU imata enako dolžino kot glavni ključ DSRC. MSCA uporabi funkcijo za izpeljavo ključa iz [RFC 5869]. Zgoščevalna funkcija, ki je potrebna, da se tvori funkcija HMAC-Hash, ustreza dolžini glavnega ključa DSRC, kot je opisano CSM_50. Funkcija za izpeljavo ključa iz [RFC 5869] se uporabi, kot sledi:
|
CSM_125 |
MSCA proizvajalcu VU na varen način razdeli K_VUDSRC_ENC in K_VUDSRC_MAC, da jih vstavi v načrtovano enoto v vozilu. |
CSM_126 |
Ob izdaji mora imeti enota v vozilu v svojem varnem pomnilniku shranjena K_VUDSRC_ENC in K_VUDSRC_MAC, da lahko zagotovi celovitost, avtentičnost in zaupnost podatkov, poslanih prek kanala za komunikacijo na daljavo. Enota v vozilu shrani tudi številko različice glavnega ključa DSRC, ki se uporablja za izpeljavo teh posebnih ključev VU. |
CSM_127 |
Ob izdaji morajo imeti nadzorne kartice in kartice servisne delavnice v svojem varnem pomnilniku shranjen KMDSRC, da lahko preverjajo celovitost in avtentičnost podatkov, ki jih VU pošlje prek kanala za komunikacijo na daljavo, in te podatke dešifrirajo. Nadzorne kartice in kartice servisne delavnice shranijo tudi številko različice glavnega ključa DSRC. Opomba: Kot je pojasnjeno v oddelku 9.2.2.2, je v eno kartico servisne delavnice ali nadzorno kartico po potrebi treba vstaviti več generacij KMDSRC. |
CSM_128 |
MSCA vodi evidenco vseh posebnih ključev DSRC VU, ki jih je ustvarila, njihovih številk različice, prav tako pa evidentira identifikacijo VU, za katero je namenjen vsak niz ključev. |
9.2.2.2 Zamenjava glavnega ključa DSRC
CSM_129 |
Vsak glavni ključ DSRC je povezan z določeno generacijo korenskega para ključev ERCA. ERCA zato glavni ključ DSRC zamenja vsakih 17 let. Veljavnost vsakega glavnega ključa DSRC se začne dve leti pred začetkom veljavnosti povezanega korenskega para ključev ERCA in poteče, ko poteče veljavnost povezanega korenskega para ključev ERCA. To je prikazano na sliki 3. Slika 3 Izdajanje in uporaba različnih generacij glavnega ključa DSRC v enotah v vozilu, karticah servisne delavnice in nadzornih karticah ![]() |
CSM_130 |
Vsaj dve leti, preden ERCA ustvari nov evropski korenski par ključev, kot je opisano v CSM_56, ustvari nov glavni ključ DSRC. Dolžina glavnega ključa DSRC ustreza predvideni moči novega evropskega korenskega para ključev v skladu s CSM_50. ERCA na zahtevo MSCA sporoči nov glavni ključ DSRC skupaj z njegovo številko različice. |
CSM_131 |
MSCA zagotovijo, da se vse veljavne generacije KMDSRC shranijo na vsaki nadzorni kartici, izdani pod njihovo pristojnostjo, skupaj z njihovimi številkami različice, kot je prikazano na sliki 3. Opomba: To pomeni, da bodo v zadnjih dveh letih obdobja veljavnosti certifikata ERCA nadzorne kartice izdane s tremi različnimi generacijami KMDSRC, kot je prikazano na sliki 3. |
CSM_132 |
MSCA zagotovijo, da se vse generacije KMDSRC, ki so bile veljavne vsaj eno leto in še vedno veljajo, shranijo na vsaki kartici servisne delavnice, izdani pod njihovo pristojnostjo, skupaj z njihovimi številkami različice, kot je prikazano na sliki 3. Opomba: To pomeni, da bodo v zadnjem letu obdobja veljavnosti certifikata ERCA kartice servisne delavnice izdane s tremi različnimi generacijami KMDSRC, kot je prikazano na sliki 3. |
CSM_133 |
Proizvajalci enote v vozilu v vsako enoto v vozilu vstavijo samo en niz posebnih ključev DSRC ter njegovo številko različice. Ti ključi se izpeljejo iz generacije KMDSRC, ki ustreza certifikatu ERCA, na katerem temeljijo certifikati VU. Opombi:
|
9.3. Certifikati
9.3.1 Splošno
CSM_134 |
Vsi certifikati v evropskem sistemu pametnih tahografov so samoopisni, s kartico preverljivi (CV) certifikati v skladu z [ISO 7816-4] in [ISO 7816-8]. |
CSM_135 |
Posebna pravila kodiranja (DER) v skladu z [ISO 8825-1] se uporabljajo za označevanje tako podatkovnih struktur ASN.1 kot podatkovnih objektov (specifičnih za aplikacije). Opomba: rezultat takega kodiranja je takšna struktura TLV (Tag-Length-Value; Oznaka-Dolžina-Vrednost):
|
9.3.2 Vsebina certifikatov
CSM_136 |
Vsi certifikati morajo imeti strukturo, ki je določena v profilu certifikata v Table 4. Preglednica 4 Profil certifikata, različica 1
Opomba: ID polja se v nadaljnjih oddelkih tega dodatka uporablja za določitev posameznih polj certifikata, npr.: X.CAR je referenca certifikacijskega organa iz certifikata uporabnika X. |
9.3.2.1 Identifikator profila certifikata
CSM_137 |
Certifikati za navedbo uporabljenega profila certifikata uporabljajo identifikator profila certifikata. Različica 1, kot je opredeljeno v Table 4, se označi z vrednostjo ‘00’. |
9.3.2.2 Referenca certifikacijskega organa
CSM_138 |
Referenca certifikacijskega organa se uporablja za identifikacijo javnega ključa, ki se uporablja za preverjanje podpisa certifikata. Referenca certifikacijskega organa mora biti zato enaka referenci imetnika certifikata iz certifikata ustrezne certifikacijskega organa. |
CSM_139 |
Korenski certifikat ERCA mora imeti samodejen podpis, tj. referenca certifikacijskega organa in referenca imetnika certifikata v certifikatu morata biti enaki. |
CSM_140 |
Za vezni certifikat ERCA mora biti referenca imetnika certifikata enaka CHR iz novega korenskega certifikata ERCA. Referenca certifikacijskega organa za vezni certifikat mora biti enaka CHR iz prejšnjega korenskega certifikata ERCA. |
9.3.2.3 Pooblastilo imetnika certifikata
CSM_141 |
Pooblastilo imetnika certifikata se uporablja za identifikacijo tipa certifikata. Sestavljeno je iz šestih bitov z največjo težo ID aplikacije tahografa, povezane s tipom opreme, za katero je certifikat namenjen. |
9.3.2.4 Javni ključ
Javni ključ vsebuje dva podatkovna elementa: standardizirane parametre domene, ki se uporabljajo z javnim ključem v certifikatu, in vrednost javne točke.
CSM_142 |
Podatkovni element „parametri domene“ vsebuje en identifikator objekta iz Table 1, ki označuje niz standardiziranih parametrov domene. |
CSM_143 |
Podatkovni element „javna točka“ vsebuje javno točko. Javne točke na elipsasti krivulji se pretvorijo v oktetne nize, kot je določeno v [TR-03111]. Uporabi se nestisnjeni format kodiranja. Pri pridobivanju točke na eliptični krivulji iz njenega kodiranega formata je treba vedno opraviti preverjanja [TR-03111]. |
9.3.2.5 Referenca imetnika certifikata
CSM_144 |
Referenca imetnika certifikata je identifikator za javni ključ iz certifikata. Uporablja se za označevanje tega javnega ključa v drugih certifikatih. |
CSM_145 |
Za certifikate kartic in zunanje GNSS opreme mora biti podatkovni tip reference imetnika certifikata
|
CSM_146 |
Ko proizvajalec zahteva certifikat, morda ne pozna posebne serijske številke proizvajalca za VU, za katero sta namenjena navedeni certifikat in povezani zasebni ključ. Če jo pozna, mora biti podatkovni tip reference imetnika certifikata
|
CSM_147 |
Za certifikate ERCA in MSCA mora biti podatkovni tip reference imetnika certifikata
|
9.3.2.6 Začetek veljavnosti certifikata
CSM_148 |
Datum začetka veljavnosti certifikata označuje datum začetka in čas veljavnosti certifikata. Datum začetka veljavnosti certifikata je datum, ko se certifikat ustvari. |
9.3.2.7 Potek veljavnosti certifikata
CSM_149 |
Datum poteka veljavnosti certifikata označuje datum poteka in čas veljavnosti certifikata. |
9.3.2.8 Podpis certifikata
CSM_150 |
Podpis na certifikatu se ustvari na podlagi kodiranega besedila certifikata, vključno z oznako in dolžino besedila certifikata. Algoritem podpisa mora biti ECDSA, kot je določeno v [DSS], uporablja pa se zgoščevalni algoritem, ki ustreza velikosti ključa podpisnika, kot je določeno v CSM_50. Format podpisa je neformatirano besedilo, kot je določeno v [TR-03111]. |
9.3.3 Zahtevek za certifikate
CSM_151 |
Pri zahtevku za certifikat mora vložnik svojemu certifikacijskemu organu poslati naslednje podatke:
|
CSM_152 |
Poleg podatkov iz CSM_151 mora MSCA v zahtevku za certifikat ERCA poslati naslednje podatke, ki ERCA omogočijo, da ustvari referenco imetnika certifikata novega certifikata MSCA:
|
CSM_153 |
Poleg podatkov iz CSM_151 mora proizvajalec opreme v zahtevku za certifikat MSCA poslati naslednje podatke, ki MSCA omogočijo, da ustvari referenco imetnika certifikata novega certifikata za opremo:
Proizvajalec zagotovi, da so ti podatki pravilni in da se certifikat, ki ga MSCA vrne, vnese v opremo, za katero je namenjen. |
CSM_154 |
Proizvajalec, ko zahteva certifikat, morda ne pozna posebne serijske številke proizvajalca za VU, za katero sta namenjena navedeni certifikat in povezani zasebni ključ. Če jo pozna, proizvajalec VU serijsko številko pošlje MSCA. Če je ne pozna, proizvajalec označi vsak zahtevek posebej in to serijsko številko zahtevka za certifikat pošlje MSCA. Certifikat bo v tem primeru vseboval serijsko številko zahtevka za certifikat. Po vnosu certifikata v posamezno VU proizvajalec MSCA sporoči povezavo med serijsko številko zahtevka za certifikat in identifikacijo VU. |
10. MEDSEBOJNA AVTENTIKACIJA IN VARNO SPOROČANJE MED VU IN KARTICO
10.1. Splošno
CSM_155 |
Na splošno varna komunikacija med enoto v vozilu in tahografsko kartico temelji na naslednjih korakih:
|
CSM_156 |
Mehanizem, opisan v CSM_155, sproži enota v vozilu, kadar koli se kartica vstavi v eno od njenih rež za kartico. |
10.2. Medsebojno preverjanje verige certifikatov
10.2.1 Preverjanje verige certifikatov kartice s strani VU
CSM_157 |
Enote v vozilu za preverjanje verige certifikatov tahografske kartice uporabljajo protokol, prikazan na sliki 4. Opombe k sliki 4:
|
CSM_158 |
Kot je prikazano na sliki 4, se preverjanje verige certifikatov kartice začne ob vstavitvi kartice. Enota v vozilu iz EF ICC prebere referenco imetnika kartice (
Opomba: VU lahko prepozna certifikat Card.CA.EUR na tri načine:
|
CSM_159 |
Kot je prikazano na sliki 4, lahko VU, potem ko preveri avtentičnost in veljavnost prej nepoznanega certifikata, ta certifikat shrani za prihodnjo uporabo, tako da ji ni več treba preverjati avtentičnosti navedenega certifikata, če ji je ponovno predložen. Namesto da shrani celoten certifikat lahko VU shrani samo vsebino besedila certifikata, kot je določeno v oddelku 9.3.2. |
CSM_160 |
VU preveri časovno veljavnost katerega koli certifikata, prebranega iz kartice ali shranjenega v pomnilniku, ter zavrne potekle certifikate. Za preverjanje časovne veljavnosti certifikata, ki ga predloži kartica, VU uporabi svojo interno uro. |
Slika 4
Protokol za preverjanje verige certifikatov kartice s strani VU
10.2.2 Preverjanje verige certifikatov VU s strani kartice
CSM_161 |
Tahografske kartice za preverjanje verige certifikatov VU uporabljajo protokol, prikazan na sliki 5. |
Slika 5
Protokol za preverjanje verige certifikatov VU s strani kartice
Opombe k sliki 5:
— |
Certifikati in javni ključi VU iz slike so tisti za medsebojno avtentikacijo. V oddelku 9.1.4 so označeni kot VU_MA. |
— |
Certifikati in javni ključi VU.CA iz slike so tisti za podpis certifikatov VU in zunanje GNSS opreme. V oddelku 9.1.3 so označeni kot MSCA_VU-EGF. |
— |
Certifikat VU.CA.EUR iz slike je evropski korenski certifikat, ki je naveden v CAR certifikata VU.CA. |
— |
Certifikat VU.Link iz slike je vezni certifikat VU, če obstaja. Kot je določeno v oddelku 9.1.2, je to vezni certifikat za nov evropski korenski par ključev, ki ga ustvari ERCA in se podpiše s prejšnjim evropskim zasebnim ključem. |
— |
Certifikat VU.Link.EUR je evropski korenski certifikat, ki je naveden v CAR certifikata VU.Link. |
CSM_162 |
Kot je prikazano na sliki 5, se preverjanje verige certifikatov enote v vozilu začne tako, da enota v vozilu poskuša nastaviti svoj javni ključ za uporabo v tahografski kartici. Če ji uspe, to pomeni, da je kartica v preteklosti uspešno preverila verigo certifikatov VU in shranila certifikat VU za prihodnjo uporabo. V tem primeru je certifikat VU pripravljen za uporabo in postopek se nadaljuje z avtentikacijo VU. Če kartica certifikata VU ne pozna, VU zaporedoma predloži certifikat VU.CA, ki se uporablja za preverjanje certifikata VU, certifikat VU.CA.EUR, ki se uporablja za preverjanje certifikata VU.CA, in po potrebi vezni certifikat, da najde certifikat, ki ga kartica pozna ali lahko preveri. Če kartica najde tak certifikat, ga uporabi za preverjanje osnovnih certifikatov VU, ki so ji bili predloženi. Če je uspešna, VU nastavi svoj javni ključ za uporabo v tahografski kartici. Če ni, VU kartico ignorira. Opomba: Kartica lahko prepozna certifikat VU.CA.EUR na tri načine:
|
CSM_163 |
VU uporabi ukaz MSE: Set AT, da nastavi svoj javni ključ za uporabo v tahografski kartici. Kot je določeno v Dodatku 2, ta ukaz vsebuje navedbo kriptografskega mehanizma, ki se bo uporabil z nastavljenim ključem. Gre za avtentikacijo VU z uporabo algoritma ECDSA v kombinaciji z zgoščevalnim algoritmom, ki ustreza velikosti ključa para ključev VU VU_MA, kot je določeno v CSM_50'. |
CSM_164 |
Ukaz MSE: Set AT vsebuje tudi navedbo kratkotrajnega para ključev, ki ga VU uporabi med usklajevanjem ključa seje (glej oddelek 10.4). Zato VU, preden pošlje ukaz MSE: Set AT, ustvari kratkotrajni par ključev ECC. VU kratkotrajni par ključev ustvari z uporabo standardiziranih parametrov domene, navedenih v certifikatu kartice. Kratkotrajni par ključev je označen kot (VU.SKeph, VU.PKeph, Card.DP). VU za identifikacijo ključa izbere koordinato x kratkotrajne javne točke ECDH; to se imenuje zgoščena predstavitev javnega ključa, ki je v obliki Comp(VU.PKeph). |
CSM_165 |
Če je ukaz MSE: Set AT neuspešen, kartica navedeni VU.PK nastavi za poznejšo uporabo med avtentikacijo v vozilu in začasno shrani Comp(VU.PKeph). Če sta pred uskladitvijo ključa seje poslana dva ali več ukazov MSA: Set AT, kartica shrani samo zadnji prejeti Comp(VU.PKeph). |
CSM_166 |
Kartica preveri časovno veljavnost katerega koli certifikata, ki ga VU predloži ali uporabi kot referenco in je shranjen v pomnilniku kartice, ter zavrne potekle certifikate. |
CSM_167 |
Za preverjanje časovne veljavnosti certifikata, ki ga predloži VU, vsaka tahografska kartica interno shrani nekatere podatke, ki predstavljajo trenutni čas. Teh podatkov VU ne more neposredno posodabljati. Ob izdaji se trenutni čas kartice nastavi na datum začetka veljavnosti certifikata kartice Card_MA. Kartica posodobi trenutni čas, če je datum začetka veljavnosti avtentičnega certifikata, ki ga predloži VU in ki predstavlja veljaven časovni vir, novejši od trenutnega časa kartice. V tem primeru kartica trenutni čas nastavi na datum začetka veljavnosti navedenega certifikata. Kartica kot veljaven časovni vir sprejme samo naslednje certifikate:
Opomba: Zadnja zahteva pomeni, da mora biti kartica zmožna prepoznati CAR certifikata VU, tj. certifikat MSCA_VU-EGF. Ta ne bo enak kot CAR lastnega certifikata, ki je certifikat MSCA_Card. |
CSM_168 |
Kot je navedeno na sliki 5, lahko kartica, potem ko preveri avtentičnost in veljavnost prej nepoznanega certifikata, ta certifikat shrani za prihodnjo uporabo, tako da ji ni več treba preverjati avtentičnosti navedenega certifikata, če ji je ponovno predložen. Namesto da shrani celoten certifikat lahko kartica shrani samo vsebino besedila certifikata, kot je določeno v oddelku 9.3.2. |
10.3. Avtentikacija VU
CSM_169 |
Enote v vozilu in kartice za avtentikacijo VU glede na kartico uporabijo protokol avtentikacije VU, ki je prikazan na sliki 6. Avtentikacija VU tahografski kartici omogoči, da izrecno preveri avtentičnost VU. V ta namen VU uporabi zasebni ključ za podpis poziva, ki ga ustvari kartica. |
CSM_170 |
Poleg poziva kartica VU v podpis vključi referenco imetnika kartice, ki jo pridobi iz certifikata kartice. Opomba: To zagotavlja, da je kartica, glede na katero se VU avtenticira, enaka kartici, katere verigo certifikatov je VU predhodno preverila. |
CSM_171 |
VU v podpis vključi tudi identifikator kratkotrajnega javnega ključa Comp(VU.PKeph), ki ga VU uporabi za vzpostavitev varnega sporočanja med postopkom avtentikacije čipa, ki je opisan v oddelku 10.4. Opomba: To zagotavlja, da je VU, s katero kartica komunicira med sejo varnega sporočanja, enaka VU, ki jo je kartica avtenticirala. |
Slika 6
Protokol avtentikacije VU
CSM_172 |
Če VU med avtentikacijo VU pošlje več ukazov GET CHALLENGE, kartica vsakokrat vrne nov 8-bitni naključni poziv, shrani pa samo zadnjega. |
CSM_173 |
Algoritem podpisa, ki ga VU uporabi za avtentikacijo VU, mora biti ECDSA, kot je določeno v [DSS], uporablja pa se zgoščevalni algoritem, ki ustreza velikosti ključa para ključev VU VU_MA, kot je določeno v CSM_50. Format podpisa je neformatirano besedilo, kot je določeno v [TR-03111]. VU podpis pošlje kartici. |
CSM_174 |
Po prejemu podpisa VU v ukazu EXTERNAL AUTHENTICATE kartica:
|
10.4. Avtentikacija čipa in uskladitev ključa seje
CSM_175 |
Enote v vozilu in kartice za avtentikacijo čipa glede na VU uporabijo protokol avtentikacije čipa, ki je prikazan na sliki 7. Avtentikacija čipa enoti v vozilu omogoči, da izrecno preveri avtentičnost kartice. |
Slika 7
Avtentikacija čipa in uskladitev ključa seje
CSM_176 |
VU in kartica opravita naslednje:
|
CSM_177 |
V koraku 3 zgoraj kartica izračuna Comp(VU.PKeph) kot koordinato x javne točke v VU.PKeph. |
CSM_178 |
V korakih 4 in 7 zgoraj kartica in enota v vozilu uporabita algoritem ECKA-EG, kot je določeno v [TR-03111]. |
CSM_179 |
V korakih 5 in 8 zgoraj kartica in enota v vozilu uporabita funkcijo izpeljave ključa za ključa seje AES, določena v [TR-03111], z naslednjo stopnjo natančnosti in naslednjimi spremembami:
Dolžina ključev sej (tj. dolžina, pri kateri se zgoščena vrednost odreže) ustreza velikosti para ključev Card_MA, kot je določeno v CSM_50. |
CSM_180 |
V korakih 6 in 9 zgoraj kartica in enota v vozilu uporabita algoritem AES v načinu CMAC, kot je določeno v [SP 800-38B]. Dolžina TPICC ustreza dolžini ključev seje AES, kot je določeno v CSM_50. |
10.5. Varno sporočanje
10.5.1 Splošno
CSM_181 |
Vsi ukazi in odzivi, izmenjani med enoto v vozilu in tahografsko kartico po uspešni avtentikaciji čipa in do konca seje, so zavarovani z varnim sporočanjem. |
CSM_182 |
Razen pri branju iz datoteke s pogojem dostopa SM-R-ENC-MAC-G2 (glej Dodatek 2, oddelek 4) se varno sporočanje uporablja v načinu „samo avtentikacija“. V tem načinu se kriptografska kontrolna vsota (MAC) doda vsem ukazom in odzivom, da se zagotovita avtentičnost in celovitost sporočila. |
CSM_183 |
Pri branju iz datoteke s pogojem dostopa SM-R-ENC-MAC-G2 se varno sporočanje uporablja v načinu „najprej šifriranje, potem avtentikacija“, tj. podatki odziva se najprej šifrirajo, da se zagotovi zaupnost sporočila, potem pa se glede na šifrirane podatke izračuna MAC, da se zagotovi avtentičnost in celovitost. |
CSM_184 |
Pri varnem sporočanju se AES, kot je določeno v [AES], uporablja s ključema seje KMAC in KENC, ki sta bila usklajena med avtentikacijo čipa. |
CSM_185 |
Za števec pošiljanj zaporedja (SCC) se uporablja nepodpisano celo število, da se prepreči napade s ponovitvijo. Velikost SSC je enaka velikosti bloka AES, tj. 128 bitov. SCC mora biti v formatu MSB-first. Ko se varno sporočanje začne, se števec pošiljanj zaporedja nastavi na nič (tj ‘00 00 00 00 00 00 00 00 00 00 00 00 00 00 00 00’). SSC se poveča vsakič, preden se ustvari ukaz ali odziv APDU: ker je začetna vrednost SSC v seji SM 0, bo v prvem ukazu vrednost SSC 1. Vrednost SSC za prvi odziv bo 2. |
CSM_186 |
Za šifriranje sporočil se uporabi KENC z AES v načinu delovanja z veriženjem šifrirnih blokov (CBC), kot je določeno v [ISO 10116], pri čemer je parameter prepletanja m = 1, vektor inicializacije pa SV = E(KENC, SSC), tj. trenutna vrednost števca pošiljanj zaporedja, šifrirana s KENC. |
CSM_187 |
Za ugotavljanje avtentičnosti sporočila se uporabi KMAC z AES v načinu CMAC, kot je določeno v [SP 800-38B]. Dolžina MAC ustreza dolžini ključev seje AES, kot je določeno v CSM_50. Števec pošiljanj zaporedja se vključi v MAC pred datagram, ki ga je treba avtenticirati. |
10.5.2 Struktura varnega sporočila
CSM_188 |
Pri varnem sporočanju se uporabljajo samo podatkovni objekti varnega sporočanja (glej [ISO 7816-4]) iz Table 5. Ti podatkovni objekti se v vsakem sporočilu uporabljajo v vrstnem redu, določenem v tej preglednici. Preglednica 5 Podatkovni objekti varnega sporočanja
Opomba: Kot je določeno v Dodatku 2, lahko tahografske kartice podpirajo ukaza READ BINARY in UPDATE BINARY z lihim INS bajtom (‘B1’ oz. ‘D7’). Te različice ukazov se zahtevajo za branje in posodabljanje datotek z 32 768 bajti ali več. Če se uporabi taka različica, se namesto objekta z oznako ‘81’ uporabi podatkovni objekt z oznako ‘B3’. Za več informacij glej Dodatek 2. |
CSM_189 |
Vsi podatkovni objekti SM so kodirani v DER TLV, kot je določeno v [ISO 8825-1]. Rezultat takega kodiranja je takšna struktura TLV (Tag-Length-Value; Oznaka-Dolžina-Vrednost):
|
CSM_190 |
APDU, zaščiteni z varnim sporočanjem, se ustvarijo tako:
|
CSM_191 |
Vsak podatkovni objekt, ki ga je treba šifrirati, se zapolni v skladu z [ISO 7816-4] z uporabo indikatorja vsebine zapolnjevanja ‘01’. Za izračun MAC se poleg tega vsak podatkovni objekt v APDU ločeno zapolni v skladu z [ISO 7816-4]. Opomba: Zapolnjevanje za varno sporočanje se vedno opravi s plastjo varnega sporočanja, ne pa z algoritmom CMAC ali CBC. |
Povzetek in primeri
Ukaz APDU z uporabo varnega sporočanja bo imel naslednjo strukturo, odvisno od ustreznega nezavarovanega ukaza (DO je podatkovni objekt):
Primer 1: |
CLA INS P1 P2 || Lc' || DO ‘8E’ || Le |
Primer 2: |
CLA INS P1 P2 || Lc' || DO ‘97’ || DO ‘8E’ || Le |
Primer 3 (sodi INS bajt) |
CLA INS P1 P2 || Lc' || DO ‘81’ || DO ‘8E’ || Le |
Primer 3 (lihi INS bajt) |
CLA INS P1 P2 || Lc' || DO ‘B3’ || DO ‘8E’ || Le |
Primer 4 (sodi INS bajt) |
CLA INS P1 P2 || Lc' || DO ‘81’ || DO ‘97’ || DO ‘8E’ || Le |
Primer 4 (lihi INS bajt) |
CLA INS P1 P2 || Lc' || DO ‘B3’ || DO ‘97’ || DO ‘8E’ || Le |
pri čemer je Le = ‘00’ ali ‘00 00’, odvisno od tega, ali se uporabljajo kratka podatkovna polja ali podaljšana podatkovna polja; glej [ISO 7816-4].
Odziv APDU z uporabo varnega sporočanja bo imel naslednjo strukturo, odvisno od ustreznega nezavarovanega odziva:
Primer 1 ali 3: |
DO ‘99’ || DO ‘8E’ || SW1SW2 |
Primer 2 ali 4 (sodi INS bajt) s šifriranjem: |
DO ‘81’ || DO ‘99’ || DO ‘8E’ || SW1SW2 |
Primer 2 ali 4 (sodi INS bajt) brez šifriranja: |
DO ‘87’ || DO ‘99’ || DO ‘8E’ || SW1SW2 |
Primer 2 ali 4 (lihi INS bajt) brez šifriranja: |
DO ‘B3’ || DO ‘99’ || DO ‘8E’ || SW1SW2 |
Opomba: Primer 2 ali 4 (lihi INS bajt) s šifriranjem se v komunikaciji med VU in kartico nikoli ne uporablja.
V nadaljevanju so navedeni trije primeri transformacij APDU za ukaze s sodo INS kodo. Slika 8 prikazuje avtenticiran ukaz APDU za primer 4, slika 9 avtenticiran odziv APDU za primer 2/primer4, slika 10 pa šifriran in avtenticiran odziv APDU za primer 2/primer 4.
Slika 8
Transformacija avtenticiranega ukaza APDU za primer 4
Slika 9
Transformacija avtenticiranega odziva APDU za primer 1/primer 3
Slika 10
Transformacija šifriranega in avtenticiranega odziva APDU za primer 2/primer 4
10.5.3 Prekinitev seje varnega sporočanja
CSM_192 |
Enota v vozilu prekine sejo varnega sporočanja samo v primeru, da se izpolni kateri od naslednjih pogojev:
|
CSM_193 |
Tahografska kartica prekine sejo varnega sporočanja samo v primeru, da se zgodi kar koli od naslednjega:
|
CSM_194 |
Obravnava napake SM s strani tahografske kartice:
V takem primeru se statusni bajti vrnejo brez uporabe SM. |
CSM_195 |
Če se seja varnega sporočanja med VU in tahografsko kartico prekine, VU in tahografska kartica:
|
CSM_196 |
Če se VU iz kakršnega koli razloga odloči za ponovni začetek medsebojne avtentikacije glede na vstavljeno kartico, se postopek ponovno začne s pregledom verige certifikatov kartice, kot je opisano v oddelku 10.2, in se nadaljuje, kot je opisano v oddelkih 10.2–10.5. |
11. POVEZAVA MED VU IN ZUNANJO GNSS OPREMO, MEDSEBOJNA AVTENTIKACIJA IN VARNO SPOROČANJE
11.1. Splošno
CSM_197 |
GNSS oprema, ki jo VU uporablja za določitev svojega položaja, je lahko vgrajena v ohišje enote v vozilu brez možnosti odstranitve ali pa je v obliki zunanjega modula. V prvem primeru ni potrebno standardizirati interne komunikacije med GNSS opremo in VU, zahteve iz tega poglavja se ne uporabljajo. V drugem primeru je treba komunikacijo med VU in zunanjo GNSS opremo standardizirani in zavarovati, kot je opisano v tem poglavju. |
CSM_198 |
Varna komunikacija med enoto v vozilu in zunanjo GNSS opremo poteka na enak način kot varna komunikacija med enoto v vozilu in tahografsko kartico, pri čemer zunanja GNSS oprema (EGF) prevzame vlogo kartice. EGF mora izpolniti vse zahteve za tahografske kartice iz poglavja 10, pri čemer se upoštevajo odstopanja, pojasnitve in dodatki iz tega poglavja. Zlasti se opravijo medsebojno preverjanje verige certifikatov, avtentikacija VU in avtentikacija čipa, kot je opisano v oddelkih 11.3 in 11.4. |
CSM_199 |
Komunikacija med enoto v vozilu in EGF se od komunikacije med enoto v vozilu in kartico razlikuje po tem, da je treba enoto v vozilu in EGF enkrat povezati v servisni delavnici, preden si lahko VU in EGF med običajnim delovanjem izmenjata podatke na podlagi GNSS. Postopek povezovanja je opisan v oddelku 11.2. |
CSM_200 |
Za komunikacijo med enoto v vozilu in EGF se uporabijo ukazi in odzivi na podlagi [ISO 7816-4] in [ISO 7816-8]. Natančna struktura teh APDU je opredeljena v Dodatku 2 k tej prilogi. |
11.2. Povezava med VU in zunanjo GNSS opremo
CSM_201 |
Enoto v vozilu in EFG v vozilu poveže servisna delavnica. Med običajnim delovanjem lahko komunicirata samo povezani enota v vozilu in EGF. |
CSM_202 |
Povezava enote v vozilu in EGF je mogoča samo, če je enota v vozilu v kalibracijskem načinu. Povezavo začne enota v vozilu. |
CSM_203 |
Delavnica lahko enoto v vozilu kadar koli ponovno poveže na drugo EGF ali isto EGF. Med ponovnim povezovanjem VU na varen način uniči obstoječi certifikat EGF_MA zunanje GNSS opreme, s katero se povezuje. |
CSM_204 |
Delavnica lahko zunanjo GNSS opremo kadar koli ponovno poveže na drugo VU ali isto VU. Med ponovnim povezovanjem mora EGF na varen način uničiti obstoječi certifikat VU_MA enote v vozilu, s katero se povezuje. |
11.3. Medsebojno preverjanje verige certifikatov
11.3.1 Splošno
CSM_205 |
Medsebojno preverjanje verige certifikatov med VU in EGF se opravi samo med povezovanjem VU in EGF v servisni delavnici. Med običajnim delovanje povezanih VU in EGF se certifikati ne preverjajo. Namesto tega VU in EGF zaupata certifikatom, ki sta jih shranila med povezovanjem, še prej pa preverita njihovo časovno veljavnost. VU in EGF za zavarovanje komunikacije med njima med običajno uporabo ne zaupata nobenim drugim certifikatom. |
11.3.2 Med povezovanjem VU in EGF
CSM_206 |
Med povezovanjem z EGF VU uporabi protokol, prikazan na sliki 4 (oddelek 10.2.1), da preveri verigo certifikatov zunanje GNSS opreme. Opombe k sliki 4:
|
CSM_207 |
Ko enota v vozilu preveri certifikat EGF_MA, ga shrani za uporabo med običajnim delovanjem; glej oddelek 11.3.3. |
CSM_208 |
Med povezovanjem z VU zunanja GNSS enota uporabi protokol, prikazan na sliki 5 (oddelek 10.2.2), da preveri verigo certifikatov VU. Opombe k sliki 5:
|
CSM_209 |
Z odstopanjem od zahteve CSM_167 EGF za preverjanje časovne veljavnosti katerega koli predloženega certifikata uporabi čas GNSS. |
CSM_210 |
Ko zunanja GNSS enota preveri certifikat VU_MA, ga shrani za uporabo med običajnim delovanjem; glej oddelek 11.3.3. |
11.3.3 Med običajnim delovanjem
CSM_211 |
Med običajnim delovanjem enota v vozilu in EGF za preverjanje časovne veljavnosti shranjenih certifikatov EGF_MA in VU_MA ter za nastavitev javnega ključa VU_MA za kasnejšo avtentikacijo VU uporabljata protokol s slike 11. Med običajnim delovanjem se ne opravi nobeno dodatno medsebojno preverjanje. Opomba: na sliki 11 so v osnovi predstavljeni prvi koraki, opisani v sliki 4 in sliki 5. Vendar EGF ni pametna kartica, zato VU verjetno za začetek komunikacije ne bo poslala ponastavitve in ne bo prejela ATR. Poleg tega to ne spada na področje uporabe tega dodatka. |
Slika 11
Medsebojno preverjanje časovne veljavnosti certifikata med običajnim delovanjem VU–EGF
CSM_212 |
Kot je prikazano na sliki 11, enota v vozilu javi napako, če certifikat EGF_MA ni več veljaven. Medsebojna avtentikacija, uskladitev ključa in poznejša komunikacija prek varnega sporočanja pa se nadaljujejo kot običajno. |
11.4. Avtentikacija VU, avtentikacija čipa in uskladitev ključa seje
CSM_213 |
Avtentikacija VU, avtentikacija čipa in uskladitev ključa seje med VU in EGF poteka med povezovanjem in kadar koli se seja varnega sporočanja ponovno vzpostavi med običajnim delovanjem. VU in ESPG izvedeta postopke iz oddelkov 10.3 in 10.4. Uporabljajo se vse zahteve iz teh oddelkov. |
11.5. Varno sporočanje
CSM_214 |
Vsi ukazi in odzivi, izmenjani med enoto v vozilu in zunanjo GNSS opremo po uspešni avtentikaciji čipa in do konca seje, so zavarovani z varnim sporočanjem (v načinu „samo avtentikacija“). Uporabljajo se vse zahteve iz oddelka 10.5. |
CSM_215 |
Če se seja varnega sporočanja med VU in EGF prekine, VU nemudoma vzpostavi novo sejo varnega sporočanja, kot je opisano v oddelkih 11.3.3 in 11.4. |
12. POVEZAVA IN KOMUNIKACIJA MED VU IN TIPALOM GIBANJA
12.1. Splošno
CSM_216 |
Enota v vozilu in tipalo gibanja med povezovanjem in običajnim delovanjem komunicirata z uporabo vmesniškega protokola iz [ISO 16844-3] s spremembami, opisanimi v tem poglavju in oddelku 9.2.1. Opomba: Bralci tega poglavja naj bi bili seznanjeni z vsebino [ISO 16844-3]. |
12.2. Povezava med VU in tipalom gibanja z uporabo različnih generacij ključev
Kot je pojasnjeno v oddelku 9.2.1, se glavni ključ tipala gibanja in vsi povezani ključi redno menjajo. To pomeni, da so v karticah servisne delavnice prisotni do trije ključi AES KM-WC (zaporednih generacij ključev), povezani s tipalom. Podobno so lahko v tipalih gibanja prisotna do tri različna šifriranja podatkov na podlagi AES (na podlagi zaporednih generacij glavnega ključa tipala gibanja KM). Enota v vozilu vsebuje samo en ključ KM-VU, povezan s tipalom gibanja.
CSM_217 |
VU druge generacije in tipalo gibanja druge generacije se povežeta, kot je opisano v nadaljevanju (primerjaj s preglednico 6 v [ISO 16844-3]):
Opomba: koraka 2 in 5 se razlikujeta od standardnega postopka iz [ISO 16844-3], drugi koraki pa so standardni. Primer: če se povezovanje opravi v prvem letu veljavnosti certifikata ERCA (3), glej sliko 2 v oddelku 9.2.1.2, in
se bo v korakih 2–5 zgodilo naslednje:
|
12.3. Povezava in komunikacija med VU in tipalom gibanja z uporabo AES
CSM_218 |
Kot je določeno v Table 3 v oddelku 9.2.1, so vsi ključi, vključeni v povezovanje enote v vozilu (druge generacije) in tipala gibanja ter v kasnejšo komunikacijo, ključi AES, ne pa ključi TDES podvojene dolžine, kot je določeno v [ISO 16844-3]. Ti ključi AES imajo lahko dolžino 128, 192 ali 256 bitov. Ker je velikost blokov AES 16 bajtov, mora biti dolžina šifriranega sporočila večkratnik 16 bajtov (za TDES 8 bajtov). Poleg tega bodo nekatera od teh sporočil uporabljena za prenos ključev AES, katerih dolžina je lahko 128, 192 ali 256 bitov. Zato se število podatkovnih bajtov na posamezno navodilo iz preglednice 5 [ISO 16844-3] spremeni, kot je prikazano v Preglednici 6. Preglednica 6 Število podatkovnih bajtov (v neformatiranem besedilu in šifriranih) na posamezno navodilo v skladu z [ISO 16844-3]
|
CSM_219 |
Informacije o povezavi, poslane v navodilu 43 (zahtevek VU) in 50 (odziv tipala gibanja) se zberejo, kot je določeno v oddelku 7.6.10 [ISO 16844-3], vendar se namesto algoritma TDES v šifrirni shemi podatkov o povezavi uporabi algoritem AES; tako nastaneta dve šifriranji AES in se uporabi način zapolnjevanja, določen v CSM_220, ki ustreza velikosti bloka AES. Ključ K'p, ki se uporabi za šifriranje, se ustvari tako:
pri čemer je NS 8-bitna serijska številka tipala gibanja. |
CSM_220 |
Če dolžina podatkov v neformatiranem besedilu (z uporabo ključa AES) ni večkratnik 16 bajtov, se uporabi način zapolnjevanja 2 iz [ISO 9797-1]. Opomba: v [ISO 16844-3] je število podatkovnih bajtov v neformatiranem besedilu vedno večkratnik 8, tako da zapolnjevanje pri uporabi TDES ni potrebno. Opredelitev podatkov in sporočil v [ISO 16844-3] se s tem delom tega dodatka ne spremeni, zato je potrebno zapolnjevanje. |
CSM_221 |
Za navodilo 11 in če je treba šifrirati več kot en blok podatkov, se uporabi način delovanja z veriženjem šifrirnih blokov, kot je opisano v [ISO 10116], pri čemer je parameter prepletanja m = 1. IV, ki ga je treba uporabiti, je:
Opomba: Kot je prikazano v oddelkih 7.6.5 in 7.6.6 [ISO 16844-3], se blok za avtentikacijo, ko tipalo gibanja šifrira podatkovne datoteke za vključitev v navodilo 11,
|
12.4. Povezava med VU in tipalom gibanja za različne generacije opreme
CSM_222 |
Kot je pojasnjeno v oddelku 9.2.1, tipalo gibanja druge generacije lahko vsebuje šifrirane podatke o povezovanju na podlagi TDES (kot je določeno v delu A tega dodatka), kar mu omogoča povezavo z VU prve generacije. V tem primeru se VU prve generacije in tipalo gibanja druge generacije povežeta, kot je opisano v delu A tega dodatka in v [ISO 16844-3]. Za postopek povezovanja se lahko uporabi kartica servisne delavnice prve ali druge generacije. Opombi:
|
13. VARNOST KOMUNIKACIJE NA DALJAVO Z DSRC
13.1. Splošno
Kot je določeno v Dodatku 14, VU redno tvori podatke za nadzor tahografov na daljavo (RTM) in jih pošilja vgrajeni ali zunanji opremi za komunikacijo na daljavo (RCF). Oprema za komunikacijo na daljavo prek vmesnika DSRC te podatke pošlje daljinskemu poizvedovalniku, kot je opisano v Dodatku 14. Dodatek 1 navaja, da so podatki RTM združitev:
šifriranih koristnih podatkov tahografa šifriranje koristnih podatkov tahografa v neformatiranem besedilu;
zaščitnih podatkov DSRC opisano spodaj.
Format koristnih podatkov tahografa v neformatiranem besedilu je določen v Dodatku 1 in podrobneje opisan v Dodatku 14. V tem oddelku je opisana struktura zaščitnih podatkov DSRC; formalna specifikacija je v Dodatku 1.
CSM_223 |
Podatki
|
CSM_224 |
Zaščitni podatki DSRC so sestavljeni iz naslednjih podatkovnih elementov v navedenem vrstnem redu, glej tudi sliko 12:
|
CSM_225 |
3-bajtni števec zaščitnih podatkov DSRC je v formatu MSB-first. Ko VU po tem, ko je dana v proizvodnjo, prvič izračuna niz podatkov RTM, vrednost števca nastavi na 0. VU vsakokrat, preden izračuna naslednji niz podatkov RTM, poveča vrednost podatkov števca za 1. |
13.2. Šifriranje koristnih podatkov tahografa in ustvarjanje MAC
CSM_226 |
Na podlagi podatkovnega elementa v neformatiranem besedilu s podatkovnim tipom
|
CSM_227 |
VU izračuna MAC v zaščitnih podatkih DSRC, kot je prikazano na sliki 12: MAC se izračuna na podlagi vseh predhodnih bajtov v podatkih RTM, do in vključno s številko različice glavnega ključa DSRC in vključno z oznakami in dolžinami podatkovnih objektov. VU uporabi svoj ključ DSRC za avtentičnost K_VUDSRC_MAC (glej oddelek 9.2.2) z algoritmom AES v načinu CMAC, kot je določeno v [SP 800-38B]. Dolžina MAC ustreza dolžini ključev DSRC, specifičnih za VU, kot je določeno v CSM_50. |
Slika 12
Šifriranje koristnih podatkov tahografa in ustvarjanje MAC
13.3. Preverjanje in dešifriranje koristnih podatkov tahografa
CSM_228 |
Ko daljinski poizvedovalnik prejme podatke RTM od VU, celotne podatke RTM pošlje nadzorni kartici v podatkovnem polju ukaza PROCESS DSRC MESSAGE, kot je opisano v Dodatku 2. Nato:
|
CSM_229 |
Za preprečitev napadov s ponovitvijo daljinski poizvedovalnik preveri svežino podatkov RTM tako, da preveri, da trenutni datum in čas v zaščitnih podatkih DSRC ne odstopata preveč od trenutnega časa daljinskega poizvedovalnika. Opombi:
|
CSM_230 |
Ko servisna delavnica preveri pravilno delovanje funkcije DSRC VU, celotne prejete podatke RTM pošlje iz VU v kartico servisne delavnice v podatkovnem polju ukaza PROCESS DSRC MESSAGE, kot je opisano v Dodatku 2. Kartica servisne delavnice opravi vse preglede in operacije iz CSM_228. |
14. PODPIS PRENOSOV PODATKOV IN PREVERJANJE PODPISOV
14.1. Splošno
CSM_231 |
Inteligentna namenska oprema (IDE) shrani podatke, ki jih prejme od VU ali kartice, v eni seji prenosa podatkov v eni fizični podatkovni datoteki. Podatki so lahko shranjeni na ESM (zunanji pomnilniški medij). Ta datoteka vsebuje digitalne podpise na podlagi podatkovnih blokov, kakor je predpisano v Dodatku 7. Prav tako vsebuje naslednje certifikate (glej oddelek 9.1):
|
CSM_232 |
IDE mora imeti tudi:
Opomba: metoda, ki jo IDE uporablja za pridobivanje teh certifikatov, ni določena v tem dodatku. |
14.2. Ustvarjanje podpisa
CSM_233 |
Algoritem podpisa za ustvarjanje digitalnih podpisov na podlagi prenesenih podatkov mora biti ECDSA, kot je določeno v [DSS], uporablja pa se zgoščevalni algoritem, ki ustreza velikosti ključa VU ali kartice, kot je določeno v CSM_50. Format podpisa je neformatirano besedilo, kot je določeno v [TR-03111]. |
14.3. Preverjanje podpisa
CSM_234 |
IDE lahko preverjanje podpisa na podlagi prenesenih podatkov opravi sama, ali pa za ta namen uporabi nadzorno kartico. Če uporablja nadzorno kartico, se preverjanje podpisa opravi, kot je prikazano na sliki 13. Če preverjanje podpisa opravi sama, IDE preveri avtentičnost in veljavnost vseh certifikatov v verigi certifikatov v podatkovni datoteki ter podpis glede na shemo podpisovanja, določeno v [DSS]. Opombe k sliki 13:
|
CSM_235 |
Za izračun zgoščene vrednosti M, poslane v nadzorno kartico z ukazom PSO:Hash, IDE uporabi zgoščevalni algoritem, povezan z velikostjo ključa VU ali kartice, iz katere so podatki preneseni, kot je določeno v CSM_50. |
CSM_236 |
Za preverjanje podpisa EQT nadzorna kartica upošteva shemo podpisovanja, določeno v [DSS]. Opomba: Ta dokument ne določa potrebnih operacij, če podpisa na podlagi prenesene podatkovne datoteke ni mogoče preveriti ali če je preverjanje neuspešno. |
Slika 13
Protokol za preverjanje podpisa glede na preneseno podatkovno datoteko
(*) Shranjevanje KM in KID je neobvezno, ker je ta dva ključa mogoče izpeljati iz KM-VU, KM-WC in CV.
(1) Treba je upoštevati, da so povezovalni ključi prve, druge in tretje generacije dejansko isti ključ ali pa trije različni ključi z različno dolžino, kot je pojasnjeno v CSM_117.
Dodatek 12
DOLOČANJE POLOŽAJA NA PODLAGI GLOBALNEGA SATELITSKEGA NAVIGACIJSKEGA SISTEMA (GNSS)
KAZALO
1. |
UVOD | 405 |
1.1. |
Področje uporabe | 405 |
1.2. |
Kratice in zapisi | 405 |
2. |
SPECIFIKACIJA GNSS SPREJEMNIKA | 406 |
3. |
SPOROČILA NMEA | 406 |
4. |
ENOTA V VOZILU Z ZUNANJO GNSS OPREMO | 408 |
4.1. |
Konfiguracija | 408 |
4.1.1 |
Glavni sestavni deli in vmesniki | 408 |
4.1.2 |
Stanje zunanje GNSS opreme ob koncu proizvodnje | 408 |
4.2. |
Komunikacija med zunanjo GNSS opremo in enoto v vozilu | 409 |
4.2.1 |
Komunikacijski protokol | 409 |
4.2.2 |
Varen prenos GNSS podatkov | 411 |
4.2.3 |
Struktura bralno-zapisovalnega ukaza | 412 |
4.3. |
Povezovanje, medsebojna avtentikacija in uskladitev ključa seje med zunanjo GNSS opremo in enoto v vozilu | 413 |
4.4. |
Obravnava napak | 413 |
4.4.1 |
Napaka pri komuniciranju z zunanjo GNSS opremo | 413 |
4.4.2 |
Kršenje fizične celovitosti zunanje GNSS opreme | 413 |
4.4.3 |
Ni informacij o položaju s strani GNSS sprejemnika | 413 |
4.4.4 |
Certifikat zunanje GNSS opreme je potekel | 414 |
5. |
ENOTA V VOZILU BREZ ZUNANJE GNSS OPREME | 414 |
5.1. |
Konfiguracija | 414 |
5.2. |
Obravnava napak | 414 |
5.2.1 |
Ni informacij o položaju s strani GNSS sprejemnika | 414 |
6. |
ČASOVNO NAVZKRIŽJE Z GNSS | 414 |
7. |
NAVZKRIŽJE V GIBANJU VOZILA | 415 |
1. UVOD
V tem dodatku so navedene tehnične zahteve za GNSS podatke, ki jih uporablja enota v vozilu, vključno s protokoli, ki jih je treba izvajati, da se zagotovi varen in pravilen prenos informacij o položaju.
Glavni členi v Uredbi (EU) št. 165/2014, iz katerih izhajajo te zahteve, so: člen 8 (Zapisovanje položaja vozila v določenih trenutkih med dnevnim delovnim časom), člen 10 (Vmesnik za povezavo z inteligentnimi prometnimi sistemi) in člen 11 (Podrobne določbe za pametne tahografe).
1.1. Področje uporabe
GNS_1 |
Enota v vozilu v podporo izvajanju člena 8 zbira podatke o lokaciji iz najmanj enega GNSS. |
Enota v vozilu je lahko opremljena z zunanjo GNSS opremo ali pa ne, kot je opisano v sliki 1:
Slika 1
Različne konfiguracije GNSS sprejemnika
1.2. Kratice in zapisi
V tem dodatku se uporabljajo naslednje kratice:
DOP |
napaka pri določanju položaja (Dilution of Precision) |
EGF |
elementarna datoteka GNSS opreme (Elementary file GNSS Facility) |
EGNOS |
skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev (European Geostationary Navigation Overlay System) |
GNSS |
globalni satelitski navigacijski sistem (Global Navigation Satellite System) |
GSA |
GPS DOP in aktivni sateliti |
HDOP |
napaka pri določanju horizontalnega položaja (Horizontal Dilution of Precision) |
ICD |
kontrolni dokument vmesnika (Interface Control Document) |
NMEA |
Nacionalna zveza za pomorsko elektroniko ZDA (National Marine Electronics Association) |
PDOP |
pozicijska napaka pri določanju položaja (Position Dilution of Precision) |
RMC |
priporočeni minimalni specifični (Recommended Minimum Specific) |
SIS |
signal v prostoru (Signal in Space) |
VDOP |
napaka pri določanju vertikalnega položaja |
VU |
enota v vozilu |
2. SPECIFIKACIJA GNSS SPREJEMNIKA
Ne glede na to, ali ima pametni tahograf konfiguracijo z ali brez zunanje GNSS opreme, je zagotavljanje točnih in zanesljivih informacij o položaju bistveni element učinkovitega delovanja pametnega tahografa. Zato je primerno zahtevati njegovo združljivost s storitvami, ki jih zagotavljata programa Galileo in EGNOS (skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev) iz Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1). Sistem, vzpostavljen s programom Galileo, je neodvisen globalni satelitski navigacijski sistem, medtem ko je sistem, vzpostavljen s programom EGNOS, regionalni satelitski navigacijski sistem za izboljšanje kakovosti signala globalnega pozicionirnega sistema (GPS).
GNS_2 |
Proizvajalci zagotovijo, da so GNSS sprejemniki v pametnih tahografih združljivi s storitvami določanja položaja, ki jih zagotavljata sistema Galileo in EGNOS. Proizvajalci lahko poleg tega zagotovijo tudi združljivost z drugimi satelitskimi navigacijskimi sistemi. |
GNS_3 |
Sprejemnik GNSS omogoča podporo avtentikaciji na odprti storitvi Galileo, ko bo sistem Galileo zagotavljal to storitev in jo bodo podpirali proizvajalci GNSS sprejemnikov. Vendar pametnih tahografov, ki se dajo na trg, preden so izpolnjeni zgornji pogoji, in ne omogočajo podpore avtentikaciji na odprti storitvi Galileo, ne bo treba prilagajati. |
3. SPOROČILA NMEA
V tem oddelku so opisana sporočila NMEA, ki se uporabljajo pri delovanju pametnih tahografov. Ta oddelek velja tako za konfiguracijo pametnih tahografov z zunanjo GNSS opremo kot tudi za konfiguracijo brez nje.
GNS_4 |
Podatki o lokaciji temeljijo na priporočenih minimalnih specifičnih (RMC) GNSS podatkih, ki vsebujejo informacijo o položaju (zemljepisna širina in dolžina), času v formatu UTC (hhmmss.ss) in hitrosti v primerjavi s tlemi v vozlih ter dodatne vrednosti. |
Format RMC sporočila je naslednji (povzeto po standardu NMEA V4.1):
Slika 2
Struktura RMC sporočila
Stanje podaja informacijo o razpoložljivosti GNSS signala. Dokler stanje ni določeno kot A, se sprejeti podatki (npr. o času ali zemljepisni širini/dolžini) ne morejo uporabiti za zapisovanje položaja vozila v VU.
Ločljivost določitve položaja temelji na formatu zgoraj opisanega RMC sporočila. Prvi del polja 3 in polja 5 (prvi dve števki) predstavljata stopinje. Preostala mesta predstavljajo minute s tremi decimalnimi mesti. Ločljivost je tako 1/1000 minute ali 1/60000 stopinje (kajti ena minuta je 1/60 stopinje).
GNS_5 |
Enota v vozilu v svoj pomnilnik shrani informacijo o položaju glede na zemljepisno širino in dolžino z ločljivostjo 1/10 minute ali 1/600 stopinje, kot je opisano v Dodatku 1 za tip GeoCoordinates. VU lahko uporabi ukaz GPS DOP in aktivni sateliti (GSA), da določi in zapiše razpoložljivost signala in točnost meritve. Za oceno ravni točnosti zapisanih podatkov o lokaciji se uporablja zlasti HDOP (glej 4.2.2). VU shrani vrednost napake pri določanju horizontalnega položaja (HDOP), izračunano kot minimalno vrednost HDOP, pridobljeno od razpoložljivih sistemov GNSS. GNSS System Id označuje bodisi GPS, Glonass, Galileo, Beidou ali satelitski dopolnilni sistem (SBAS). |
Slika 3
Struktura sporočila GSA
Način (2) podaja informacijo, da določitev položaja ni na voljo (Način=1) ali da določitev položaja je na voljo v 2D (Način=2) ali 3D (Način=3).
GNS_6 |
Sporočilo GSA se shrani pod številko zapisa ‘06’. |
GNS_7 |
Največja velikost sporočil NMEA (npr. RMC, GSA ali drugih), ki se lahko uporabi za bralno-zapisovalni ukaz, je 85 bajtov (glej preglednico 1). |
4. ENOTA V VOZILU Z ZUNANJO GNSS OPREMO
4.1. Konfiguracija
4.1.1 Glavni sestavni deli in vmesniki
V tej konfiguraciji je GNSS sprejemnik del zunanje GNSS opreme.
GNS_8 |
Zunanjo GNSS opremo mora napajati posebni vmesnik z vozilom. |
GNS_9 |
Zunanja GNSS oprema sestoji iz naslednjih delov (glej sliko 4):
|
GNS_10 |
Zunanja GNSS oprema ima vsaj naslednja zunanja vmesnika:
|
GNS_11 |
V VU je drugi, končni del varne komunikacije z zaščitenim GNSS oddajnikom-sprejemnikom oddajnik-sprejemnik VU, ki mora podpirati standard ISO/IEC 7816-4:2013 za povezavo z zunanjo GNSS opremo. |
GNS_12 |
Za fizični sloj komunikacije z zunanjo GNSS opremo enota v vozilu podpira standard ISO/IEC 7816-12:2005 ali drug standard, ki omogoča podporo standardu ISO/IEC 7816-4:2013 (glej 4.2.1). |
4.1.2 Stanje zunanje GNSS opreme ob koncu proizvodnje
GNS_13 |
Ko zapusti tovarno, ima zunanja GNSS oprema v trajnem pomnilniku zaščitenega GNSS oddajnika-sprejemnika shranjene naslednje vrednosti:
|
4.2. Komunikacija med zunanjo GNSS opremo in enoto v vozilu
4.2.1 Komunikacijski protokol
GNS_14 |
Komunikacijski protokol za komunikacijo med zunanjo GNSS opremo in enoto v vozilu podpira tri funkcije:
|
GNS_15 |
Komunikacijski protokol temelji na standardu ISO/IEC 7816-4:2013, pri čemer ima zaščiteni oddajnik-sprejemnik VU nadrejeno, zaščiteni GNSS oddajnik-sprejemnik pa podrejeno vlogo. Fizična povezava med zunanjo GNSS opremo in enoto v vozilu temelji na standardu ISO/IEC 7816-12:2005 ali drugem standardu, ki omogoča podporo standardu ISO/IEC 7816-4:2013. |
GNS_16 |
V komunikacijskem protokolu podaljšana podatkovna polja niso podprta. |
GNS_17 |
Komunikacijski protokol iz standarda ISO 7816 (tako *-4:2013 kot tudi *-12:2005) za komunikacijo med zunanjo GNSS opremo in VU je nastavljen na T=1. |
GNS_18 |
V zvezi s funkcijami 1 (zbiranje in distribucija GNSS podatkov), 2 (zbiranje podatkov o konfiguraciji zunanje GNSS opreme) in 3 (protokol za upravljanje) zaščiteni GNSS oddajnik-sprejemnik simulira pametno kartico, katere arhitektura datotečnega sistema sestoji iz glavne datoteke (MF), namenske datoteke (DF) z identifikatorjem aplikacije v skladu s poglavjem 6.2 Dodatka 1 (‘FF 44 54 45 47 4D’) ter tremi elementarnimi datotekami, ki vsebujejo certifikate, in eno samo elementarno datoteko (EF.EGF) z identifikatorjem datotek ‘2F2F’, kot je opisano v preglednici 1. |
GNS_19 |
Zaščiteni GNSS oddajnik-sprejemnik podatke, ki prihajajo od GNSS sprejemnika, in konfiguracijo shrani v EF.EGF. To je linearna datoteka spremenljive dolžine z identifikatorjem ‘2F2F’ v šestnajstiški obliki. |
GNS_20 |
Zaščiteni GNSS oddajnik-sprejemnik za shranjevanje podatkov uporablja pomnilnik, ki je zmožen opraviti vsaj 20 milijonov bralno/pisalnih ciklov. Razen tega sta zasnova notranjosti in izvedba zaščitenega GNSS oddajnika-sprejemnika v domeni proizvajalcev. Preslikava zapisanih števil in podatkov je določena v preglednici 1. Treba je opozoriti, da obstajajo štiri sporočila GSA za štiri satelitske sisteme in satelitski dopolnilni sistem (SBAS). |
GNS_21 |
Datotečna struktura je določena v preglednici 1. Za pogoje dostopa (ALW, NEV, SM-MAC) glej poglavje 3.5 Dodatka 2. Preglednica 1 Datotečna struktura
|
4.2.2 Varen prenos GNSS podatkov
GNS_22 |
Varen prenos GNSS podatkov o položaju je dovoljen samo, če sta izpolnjena naslednja pogoja:
|
GNS_23 |
Vsakih T sekund, pri čemer je vrednost T manjša ali enaka 10, razen če se izvaja povezovanje ali medsebojna avtentikacija in uskladitev ključa seje, VU od zunanje GNSS opreme zahteva informacije o položaju v skladu z naslednjim postopkom:
|
4.2.3 Struktura bralno-zapisovalnega ukaza
V tem oddelku je podobno opisana struktura bralno-zapisovalnega ukaza. Doda se varno sporočanje (v načinu „samo avtentikacija“), kot je opisano v Dodatku 11 (Skupni varnostni mehanizmi).
GNS_24 |
Ukaz podpira varno sporočanje v načinu „samo avtentikacija“, glej Dodatek 11. |
GNS_25 |
Ukazno sporočilo
|
GNS_26 |
Zapis iz P1 postane tekoči zapis.
|
GNS_27 |
Zaščiteni GNSS oddajnik-sprejemnik podpira naslednje ukaze tahografov druge generacije, kot so opredeljene v Dodatku 2:
|
4.3. Povezovanje, medsebojna avtentikacija in uskladitev ključa seje med zunanjo GNSS opremo in enoto v vozilu
Povezovanje, medsebojna avtentikacija in uskladitev ključa seje med zunanjo GNSS opremo in enoto v vozilu so opisani v poglavju 11 Dodatka 11 (Skupni varnostni mehanizmi).
4.4. Obravnava napak
V tem oddelku je opisano, kako zunanja GNSS naprava obravnava morebitna stanja z napakami in kako se zapišejo v VU.
4.4.1 Napaka pri komuniciranju z zunanjo GNSS opremo
GNS_28 |
Če VU povezani zunanji GNSS opremi več kot 20 zaporednih minut ne uspe sporočiti ničesar, VU ustvari in v VU zapiše dogodek vrste EventFaultType z vrednostjo enum ‘53’H External GNSS communication fault, ki mu dodeli časovni žig s trenutnim časom. Dogodek bo ustvarjen samo, če sta izpolnjena naslednja pogoja: a) pametni tahograf ni v kalibracijskem načinu in b) vozilo se premika. V tem kontekstu se napaka pri komuniciranju sproži, kadar zaščiteni oddajnik-sprejemnik VU ne prejme sporočila odziva po poslanem sporočilu z zahtevkom, kot je opisano v oddelku 4.2. |
4.4.2 Kršenje fizične celovitosti zunanje GNSS opreme
GNS_29 |
Če je prekršena celovitost zunanje GNSS opreme, zaščiteni GNSS oddajnik-sprejemnik v celoti izbriše svoj pomnilnik, vključno s kriptografskimi gradivi. Kot je opisano v GNS_25 in GNS_26, VU zazna poskus manipulacije, če je stanje odziva ‘6690’. VU nato ustvari dogodek vrste EventFaultType z vrednostjo enum‘55’H Tamper detection of GNSS. |
4.4.3 Ni informacij o položaju s strani GNSS sprejemnika
GNS_30 |
Če zaščiteni GNSS oddajnik-sprejemnik več kot 3 zaporedne ure od GNSS sprejemnika ne prejme nobenih podatkov, zaščiteni GNSS oddajnik-sprejemnik na ukaz READ RECORD ustvari sporočilo odziva s številko RECORD ‘01’ in podatkovnim poljem v dolžini 12 bajtov, ki so vsi nastavljeni na 0xFF. Po prejemu sporočila odziva s to vrednostjo podatkovnega polja, VU ustvari in zapiše dogodek vrste EventFaultType z vrednostjo enum ‘52’H External GNSS receiver fault, ki mu dodeli časovni žig s trenutnim časom, samo, če sta izpolnjena naslednja pogoja: a) pametni tahograf ni v kalibracijskem načinu in b) vozilo se premika. |
4.4.4 Certifikat zunanje GNSS opreme je potekel
GNS_31 |
Če VU zazna, da certifikat EGF, ki se uporablja za medsebojno avtentikacijo, ni več veljaven, VU ustvari in zapiše napako na zapisovalni napravi vrste EventFaultType z vrednostjo enum ‘56’H External GNSS facility certificate expired, ki ji dodeli časovni žig s trenutnim časom. VU kljub temu uporabi prejete GNSS podatke o položaju. |
Slika 4
Shema zunanje GNSS opreme
5. ENOTA V VOZILU BREZ ZUNANJE GNSS OPREME
5.1. Konfiguracija
V tej konfiguraciji je GNSS sprejemnik v enoti v vozilu, kot je opisano v sliki 1.
GNS_32 |
Sprejemnik GNSS deluje kot govorec in prenaša sporočila NMEA procesorju VU, ki deluje kot poslušalec, s frekvenco 1/10 Hz ali hitreje za predhodno opredeljen nabor sporočil NMEA, ki vključujejo vsaj RMC sporočila in sporočila GSA. |
GNS_33 |
Zunanja GNSS antena, nameščena na vozilo, ali notranja GNSS antena je priključena na VU. |
5.2. Obravnava napak
5.2.1 Ni informacij o položaju s strani GNSS sprejemnika
GNS_34 |
Če VU več kot 3 zaporedne ure od GNSS sprejemnika ne prejme nobenih podatkov, VU ustvari in zapiše dogodek vrste EventFaultType z vrednostjo enum ‘51’H Internal GNSS receiver fault, ki mu dodeli časovni žig s trenutnim časom, samo, če sta izpolnjena naslednja pogoja: a) pametni tahograf ni v kalibracijskem načinu in b) vozilo se premika. |
6. ČASOVNO NAVZKRIŽJE Z GNSS
Če VU zazna odstopanje, večje od 1 minute, med časom, ki ga beleži funkcija za merjenje časa enote v vozilu, in časom, ki ga posreduje GNSS sprejemnik, VU zapiše dogodek vrste EventFaultType z vrednostjo enum ‘0B’H Time conflict (GNSS versus VU internal clock). Ta dogodek se zapiše skupaj z internim časom enote v vozilu in ga spremlja samodejna nastavitev časa. Po sproženju dogodka časovnega navzkrižja enota v vozilu naslednjih 12 ur ne preverja časovnega navzkrižja. Ta dogodek se ne sproži, kadar GNSS sprejemnik v zadnjih 30 dneh ni mogel odkriti veljavnega GNSS signala. Ko so informacije o položaju prek GNSS sprejemnika spet na voljo, se opravi samodejna nastavitev časa.
7. NAVZKRIŽJE V GIBANJU VOZILA
GNS_35 |
VU sproži in zapiše dogodek „navzkrižje v gibanju vozila“ (glej zahtevo 84 v tej prilogi) s časovnim žigom s trenutnim časom, če informacije o gibanju vozila, izračunane na podlagi podatkov iz tipala gibanja, nasprotujejo informacijam o gibanju vozila, pridobljenih prek notranje ali zunanje GNSS opreme Za odkrivanje takih protislovij se uporabi mediana razlik v hitrosti med tema viroma, kot je določeno spodaj:
Dogodek „navzkrižje v gibanju vozila“ se sproži, če je mediana večja od 10 km/h za zadnjih pet neprekinjenih minut gibanja vozila. Neobvezno se lahko uporabijo tudi drugi neodvisni viri zaznavanja gibanja vozila, da se omogoči bolj zanesljivo zaznavanje manipuliranja s tahografom. (Opomba: uporaba mediane za zadnjih 5 minut zmanjša tveganje osamelcev in prehodnih vrednosti.) Ta dogodek se ne sproži v naslednjih okoliščinah: (a) med prevozom s trajektom/vlakom, (b) kadar informacije o položaju s strani GNSS sprejemnika niso na voljo in (c) v kalibracijskem načinu. |
(1) Uredba (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 347, 20.12.2013, str. 1).
Dodatek 13
VMESNIK Z ITS
KAZALO
1. |
UVOD | 416 |
2. |
PODROČJE UPORABE | 416 |
2.1. |
Kratice, opredelitve in zapisi | 417 |
3. |
REFERENČNE UREDBE IN STANDARDI | 418 |
4. |
NAČELA DELOVANJA VMESNIKA | 418 |
4.1. |
Predpogoji za prenos podatkov prek vmesnika z ITS | 418 |
4.1.1 |
Podatki, ki se zagotovijo prek vmesnika z ITS | 418 |
4.1.2 |
Vsebina podatkov | 418 |
4.1.3 |
Aplikacije ITS | 418 |
4.2. |
Komunikacijska tehnologija | 419 |
4.3. |
Avtorizacija PIN | 419 |
4.4. |
Format sporočil | 421 |
4.5. |
Privolitev voznika | 425 |
4.6. |
Pridobivanje standardnih podatkov | 426 |
4.7. |
Pridobivanje osebnih podatkov | 426 |
4.8. |
Pridobivanje podatkov o dogodkih in napakah | 426 |
1. UVOD
Ta dodatek določa zasnovo in postopke, ki jih je treba upoštevati pri namestitvi vmesnika z inteligentnimi prometnimi sistemi (ITS), kot je zahtevano v členu 10 Uredbe (EU) št. 165/2014 (v nadaljnjem besedilu: Uredba).
Uredba določa, da se tahografi vozil lahko opremijo s standardiziranimi vmesniki, ki v delovnem načinu na zunanji napravi omogočajo uporabo podatkov, ki jih je zapisal ali izdelal tahograf, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a) |
vmesnik ne vpliva na avtentičnost in celovitost podatkov tahografa; |
(b) |
vmesnik izpolnjuje podrobne določbe iz člena 11 Uredbe; |
(c) |
zunanja naprava, povezana z vmesnikom, ima dostop do osebnih podatkov, vključno s podatki za geografsko določitev položaja, samo po preverljivi privolitvi voznika, na katerega se podatki nanašajo. |
2. PODROČJE UPORABE
Namen tega dodatka je opredeliti, kako lahko aplikacije na zunanji napravi prek povezave Bluetooth® pridobijo podatke (v nadaljnjem besedilu: podatki) iz tahografa.
Podatki, dostopni prek tega vmesnika, so opisani v Prilogi 1 tega dokumenta. Vmesnik ne prepoveduje uporabe vmesnikov (npr. prek vodila CAN) za prenos podatkov VU na druge procesne enote vozila.
Ta dodatek opredeljuje:
— |
podatke, dostopne prek vmesnika z ITS, |
— |
profil Bluetooth®, ki se uporablja za prenos podatkov, |
— |
postopke za zahtevek in prenos ter zaporedje operacij, |
— |
povezovalni mehanizem med tahografom in zunanjo napravo, |
— |
mehanizem privolitve voznika. |
Ta priloga ne opredeljuje naslednjega:
— |
operacij in vodenja v zvezi z zbiranjem podatkov v VU (to je opredeljeno drugje v Uredbi ali pa je odvisno od zasnove izdelka), |
— |
oblike predstavitve zbranih podatkov v aplikaciji na zunanji napravi, |
— |
določb o varnosti podatkov, ki presegajo Bluetooth® (npr. šifriranje) in zadevajo vsebino podatkov (te so določene drugje v Uredbi [Dodatek 10 Skupni varnostni mehanizmi]). |
— |
protokolov Bluetooth®, ki jih uporablja vmesnik z ITS. |
2.1. Kratice, opredelitve in zapisi
V tem dodatku se uporabljajo naslednje kratice in opredelitve, specifične za ta dodatek:
komunikacija |
izmenjava informacij/podatkov med glavno enoto (tj. tahografi) in zunanjo enoto prek vmesnika z ITS z uporabo Bluetooth® |
podatki |
nizi podatkov, kot so določeni v Prilogi 1 |
Uredba |
Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom |
BR |
Basic Rate (osnovna stopnja prenosa) |
EDR |
Enhanced Data Rate (povečana stopnja prenosa podatkov) |
GNSS |
Global Navigation Satellite System (globalni satelitski navigacijski sistem) |
IRK |
Identity Resolution Key (ključ za določanje identitete) |
ITS |
Intelligent Transport System (inteligentni prometni sistem) |
LE |
Low Energy (nizkoenergijski) |
PIN |
Personal Identification Number (osebna identifikacijska številka) |
PUC |
Personal Unblocking Code (osebna številka za odklepanje) |
SID |
Service Identifier (identifikator storitev) |
SPP |
Serial Port Profile (profil serijskih vrat) |
SSP |
Secure Simple Pairing (varna enostavna povezava) |
TRTP |
Transfer Request Parameter (parameter zahtevka za prenos) |
TREP |
Transfer Response Parameter (parameter zahtevka za odziv) |
VU |
Vehicle Unit (enota v vozilu) |
3. REFERENČNE UREDBE IN STANDARDI
Opredelitve iz tega dodatka se sklicujejo na naslednje uredbe in standarde in so od njih odvisne. V določbah tega dodatka so opredeljeni zadevni standardi ali zadevne določbe standardov. V primeru protislovij imajo prednost določbe tega dodatka.
Referenčne uredbe in standardi za ta dodatek so:
— |
Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom |
— |
Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št. 3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 |
— |
ISO 16844 – 4: Road vehicles – Tachograph systems – Part 4: Can interface |
— |
ISO 16844 – 7: Road vehicles – Tachograph systems – Part 7: Parameters |
— |
Bluetooth® – Serial Port Profile – V1.2 |
— |
Bluetooth® – Core Version 4.2 |
— |
NMEA 0183 V4.1 protocol |
4. NAČELA DELOVANJA VMESNIKA
4.1. Predpogoji za prenos podatkov prek vmesnika z ITS
VU je odgovorna za posodabljanje in vzdrževanje podatkov, ki se shranijo v VU, brez vključevanja vmesnika z ITS. VU to opravi z internimi sredstvi, ki so določena drugje v Uredbi in niso opredeljena v tem dodatku.
4.1.1 Podatki, ki se zagotovijo prek vmesnika z ITS
VU je odgovorna za posodabljanje podatkov, ki se zagotovijo prek vmesnika z ITS, in sicer tako pogosto, kot je določeno v postopkih VU, in brez vključevanja vmesnika ITS. Podatki VU se uporabljajo kot podlaga za vnos in posodobitev podatkov; sredstva, s katerimi se to opravi, so opredeljena drugje v Uredbi ali, če takih določb ni, odvisna od zasnove izdelka in niso opredeljena v tem dodatku.
4.1.2 Vsebina podatkov
Vsebina podatkov je takšna, kot je določeno v Prilogi 1 k temu dodatku.
4.1.3 Aplikacije ITS
Aplikacije ITS bodo podatke, ki se zagotovijo prek vmesnika z ITS, uporabljale npr. za optimizacijo upravljanja voznikovih dejavnosti ob upoštevanju Uredbe, za zaznavanje morebitnih napak tahografa ali za uporabo podatkov GNSS. Aplikacije niso opredeljene v tem dodatku.
4.2. Komunikacijska tehnologija
Izmenjava podatkov z uporabo vmesnika z ITS se opravi prek vmesnika Bluetooth®, združljivega z različico 4.2 ali kasnejšo različico. Bluetooth® deluje v brezlicenčnem pasu 2,4 do 2,485 GHz, ki je namenjen za industrijske, znanstvene in medicinske namene (ISM). Bluetooth® 4.2 omogoča okrepljene mehanizme zasebnosti in zaščite ter večjo hitrost in zanesljivost prenosa podatkov. Za namene te opredelitve se radijski sistem Bluetooth® razreda 2 uporablja z dosegom do 10 metrov. Več informacij o Bluetooth® 4.2 je na voljo na www.bluetooth.com (https://www.bluetooth.org/en-us/specification/adopted-specifications?_ga=1.215147412.2083380574.1435305676).
Komunikacija se vzpostavi s komunikacijsko opremo po tem, ko pooblaščena naprava opravi postopek povezave. Ker Bluetooth® za nadziranje, kdaj in kam se podatki lahko pošljejo, uporablja model strežnik/odjemalec, bo imel tahograf vlogo strežnika, zunanja naprava pa vlogo odjemalca.
Ko zunanja naprava prvič pride v območje dosega VU, se postopek povezave Bluetooth® lahko začne (glej tudi Prilogo 2). Napravi si izmenjata naslova, imeni, profila in skupni zaupni ključ, tako da se lahko v prihodnosti kadar koli povežeta. Ko je ta korak zaključen, VU zaupa zunanji napravi, ki lahko začne pošiljati zahtevke za prenos podatkov s tahografa. Dodatni šifrirni mehanizmi, ki presegajo Bluetooth®, niso predvideni. Če pa so potrebni dodatni varnostni mehanizmi, se določijo v skladu z Dodatkom 10 Skupni varnostni mehanizmi.
Splošna načela komunikacije so prikazana v naslednji sliki.
Za prenos podatkov iz VU na zunanjo napravo se uporablja profil SPP (profil serijskih vrat) Bluetooth®.
4.3. Avtorizacija PIN
Iz varnostnih razlogov VU uporablja avtorizacijski sistem s kodo PIN, ločen od povezave Bluetooth. Vsaka VU mora biti za namene avtentikacije zmožna ustvariti kode PIN iz vsaj 4 števk. Vsakič, ko se zunanja naprava poveže z VU, mora vnesti pravilno kodo PIN, preden lahko prejme katere koli podatke.
Po uspešnem vnosu PIN se naprava doda na beli seznam. Na belem seznamu je shranjenih vsaj 64 naprav, povezanih z določeno VU.
Če naprava trikrat zapored vnese napačno kodo PIN, se jo začasno doda na črni seznam. Dokler je na črnem seznamu, se vsak poskus povezave naprave zavrne. Če naprava nadalje še trikrat zapored vnese napačno kodo PIN, se trajanje blokade podaljšuje (glej preglednico 1). Po uspešnem vnosu kode PIN se trajanje blokade in število možnih poskusov ponastavi. Slika 1 v Prilogi 2 predstavlja diagram zaporedja pri poskusu validacije PIN.
Preglednica 1
Trajanje blokade glede na število zaporednih napačnih vnosov kode PIN
Število zaporednih napačnih vnosov |
Trajanje blokade |
3 |
30 sekund |
6 |
5 minut |
9 |
1 ura |
12 |
24 ur |
15 |
trajno |
Če naprava petnajstkrat zapored vnese napačno kodo PIN (5 × 3), se jo trajno uvrsti na črni seznam enote ITS. Ta trajna blokada se odpravi samo z vnosom pravilne kode PUC.
Koda PUC, ki jo proizvajalec zagotovi skupaj z VU, je sestavljena iz 8 števk. Če naprava desetkrat zapored vnese napačno kodo PUC, se jo nepreklicno uvrsti na črni seznam enote ITS.
Proizvajalec lahko ponudi možnost za neposredno zamenjavo kode PIN v VU, kode PUC pa ne sme biti možno zamenjati. Za spremembo kode PIN, če je mogoča, je treba vnesti veljavno kodo PIN neposredno v VU.
Poleg tega je treba vse naprave z belega seznama hraniti, dokler jih uporabnik ročno ne odstrani (npr. prek vmesnika človek–stroj v VU ali z drugimi sredstvi). Tako se izgubljene ali ukradene enote ITS lahko odstrani z belega seznama. Poleg tega se vsaka enota ITS, ki za več kot 24 ur zapusti območje dosega povezave Bluetooth, samodejno črta z belega seznama VU in mora ob ponovni vzpostavitvi povezave še enkrat vnesti pravilno kodo PIN.
Format sporočil med vmesnikom VU in VU ni določen in je prepuščen odločitvi proizvajalca. Vendar mora proizvajalec zagotoviti, da se upošteva format sporočila med enoto ITS in vmesnikom VU (glej specifikacije ASN.1).
Pri vsakem zahtevku za podatke je treba pred kakršno koli obliko obdelave preveriti varnostne podatke pošiljatelja. Slika 2 v Prilogi 2 predstavlja diagram zaporedja za ta postopek. Vse naprave s črnega seznama se samodejno zavrnejo, naprave, ki niso niti na črnem niti na belem seznamu, pa prejmejo zahtevek za PIN, ki ga morajo izpolniti, preden pošljejo zahtevek za podatke.
4.4. Format sporočil
Vsa sporočila, ki si jih izmenjujeta enota ITS in vmesnik VU, so formatirana tako, da jih sestavljajo po trije deli: glava, ki jo sestavlja ciljni bajt (TGT), izvorni bajt (SRC) in bajt dolžine (LEN);
podatkovno polje, ki ga sestavljajo bajt identifikatorja storitve (SID) in spremenljivo število podatkovnih bajtov (največ 255);
bajt kontrolne vsote, ki je 1-bajtni rezultat ostanka vsote po modulu 256 vseh bajtov sporočila razen bajta CS samega.
Sporočilo je v formatu Big Endian.
Preglednica 2
Splošni format sporočil
Glava |
Podatkovno polje |
Kontrolna vsota |
||||||
TGT |
SRC |
LEN |
SID |
TRTP |
CC |
CM |
DATA |
CS |
3 bajti |
Največ 255 bajtov |
1 bajt |
Glava
TGT in SRC: ID ciljne (TGT) in izvorne (SRC) naprave sporočila. Vmesnik VU ima privzeto ID ‘EE’. Te ID ni mogoče spremeniti. Enota ITS za prvo komunikacijsko sejo uporabi privzeto ID ‘A0’. Vmesnik VU nato enoti ITS dodeli in sporoči edinstveno ID za prihodnja sporočila med sejo.
Bajt LEN upošteva samo del ‘DATA’ podatkovnega polja (glej preglednico 2), prvi štirje bajti so implicirani.
Vmesnik VU potrdi avtentičnost pošiljatelja sporočila tako, da svoj seznam ID primerja s podatki Bluetooth in preveri, ali je enota ITS, ki je na seznamu pod določeno ID, trenutno v dosegu povezave Bluetooth.
Podatkovno polje
Poleg SID podatkovno polje vsebuje tudi druge parametre: parameter zahtevka za prenos (TRTP) in bajte števca.
Če podatki, ki jih je treba prenesti, presegajo razpoložljivi prostor v enem sporočilu, se razdelijo na več delnih sporočil. Vsako delno sporočilo ima enako glavo in SID, vendar za navedbo številke sporočila vsebuje 2-bajtni števec, tj. Counter Current (CC) in Counter Max (CM). Da se omogoči preverjanje napak in prekinitev prenosa, sprejemna naprava potrdi vsako delno sporočilo. Sprejemna naprava lahko delno sporočilo sprejme, zahteva njegov ponovni prenos, zahteva od naprave pošiljateljice, naj začne prenos znova, ali prekine prenos.
Če se CC in CM ne uporabljata, se jima dodeli vrednost 0×FF.
Naslednje sporočilo:
GLAVA |
SID |
TRTP |
CC |
CM |
DATA |
CS |
3 bajti |
Daljše od 255 bajtov |
1 bajt |
se prenese v tej obliki:
GLAVA |
SID |
TRTP |
01 |
n |
DATA |
CS |
3 bajti |
255 bajtov |
1 bajt |
GLAVA |
SID |
TRTP |
02 |
n |
DATA |
CS |
3 bajti |
255 bajtov |
1 bajt |
…
GLAVA |
SID |
TRTP |
N |
N |
DATA |
CS |
3 bajti |
Največ 255 bajtov |
1 bajt |
Preglednica 3 vsebuje sporočila, ki naj bi si jih VU in enota ITS lahko izmenjala Vsebina vsakega parametra je navedena v šestnajstiški vrednosti Zaradi jasnosti CC in CM nista vključena v tabelo, za popoln format glej zgoraj.
Preglednica 3
Podrobna vsebina sporočila
Sporočilo |
Glava |
DATA |
Kontrolna vsota |
||||
TGT |
SRC |
LEN |
SID |
TRTP |
DATA |
|
|
RequestPIN |
ITSID |
EE |
00 |
01 |
FF |
|
|
SendITSID |
ITSID |
EE |
01 |
02 |
FF |
ITSID |
|
SendPIN |
EE |
ITSID |
04 |
03 |
FF |
4*INTEGER (0..9) |
|
PairingResult |
ITSID |
EE |
01 |
04 |
FF |
BOOLEAN (T/F) |
|
SendPUC |
EE |
ITSID |
08 |
05 |
FF |
8*INTEGER (0..9) |
|
BanLiftingResult |
ITSID |
EE |
01 |
06 |
FF |
BOOLEAN (T/F) |
|
RequestRejected |
ITSID |
EE |
08 |
07 |
FF |
Time |
|
Requestdata |
|
||||||
standardTachData |
EE |
ITSID |
01 |
08 |
01 |
|
|
personalTachData |
EE |
ITSID |
01 |
08 |
02 |
|
|
gnssData |
EE |
ITSID |
01 |
08 |
03 |
|
|
standardEventData |
EE |
ITSID |
01 |
08 |
04 |
|
|
personalEventData |
EE |
ITSID |
01 |
08 |
05 |
|
|
standardFaultData |
EE |
ITSID |
01 |
08 |
06 |
|
|
manufacturerData |
EE |
ITSID |
01 |
08 |
07 |
|
|
ResquestAccepted |
ITSID |
EE |
Len |
09 |
TREP |
Data |
|
DataUnavailable |
|
||||||
Ni razpoložljivih podatkov |
ITSID |
EE |
02 |
0A |
TREP |
10 |
|
Ni izmenjave osebnih podatkov |
ITSID |
EE |
02 |
0A |
TREP |
11 |
|
NegativeAnswer |
|
||||||
Splošna zavrnitev |
ITSID |
EE |
02 |
0B |
SID Req |
10 |
|
Storitev ni podprta |
ITSID |
EE |
02 |
0B |
SID Req |
11 |
|
Podfunkcija ni podprta |
ITSID |
EE |
02 |
0B |
SID Req |
12 |
|
Nepravilna dolžina sporočila |
ITSID |
EE |
02 |
0B |
SID Req |
13 |
|
Nepravilni pogoji ali napaka v zaporedju zahtevkov |
ITSID |
EE |
02 |
0B |
SID Req |
22 |
|
Zahtevek izven območja dosega |
ITSID |
EE |
02 |
0B |
SID Req |
31 |
|
Čakanje na odziv |
ITSID |
EE |
02 |
0B |
SID Req |
78 |
|
Neusklajenost ITSID |
ITSID |
EE |
02 |
0B |
SID Req |
FC |
|
ITSID ni najdena |
ITSID |
EE |
02 |
0B |
SID Req |
FB |
|
RequestPIN (SID 01)
To sporočilo izda vmesnik VU, če zahtevek za podatke pošlje enota ITS, ki ni niti na črnem niti na belem seznamu.
SendITSID (SID 02)
To sporočilo izda vmesnik VU, kadar koli zahtevek pošlje nova naprava. Ta naprava uporabi privzeto ID ‘A0’, preden ji je za komunikacijsko sejo dodeljena edinstvena ID.
SendPIN (SID 03)
To sporočilo izda enota ITS, da se jo doda na beli seznam vmesnika VU. Vsebina tega sporočila je koda, sestavljena iz štirih celih števil (INTEGER) med 0 in 9.
PairingResult (SID 04)
To sporočilo izda vmesnik VU, da enoto ITS obvesti, ali je bila poslana koda PIN pravilna. Vsebina tega sporočila je Boolova vrednost (BOOLEAN), ki je ‘True’, če je koda PIN pravilna, in ‘False’, če ni.
SendPUC (SID 05)
To sporočilo izda enota ITS, da se jo črta s črnega seznama vmesnika VU. Vsebina tega sporočila je koda, sestavljena iz osmih celih števil (INTEGER) med 0 in 9.
BanLiftingResult (SID 06)
To sporočilo izda vmesnik VU, da enoto ITS obvesti, ali je bila poslana koda PUC pravilna. Vsebina tega sporočila je Boolova vrednost (BOOLEAN), ki je ‘True’, če je koda PUC pravilna, in ‘False’, če ni.
RequestRejected (SID 07)
To sporočilo izda vmesnik VU kot odziv na katero koli sporočilo enote ITS s črnega seznama, razen ‘SendPUC’. V poročilu je navedeno, kako dolgo bo enota ITS še na črnem seznamu, in sicer v skladu s formatom zaporedja ‘Time’, kot je določeno v Prilogi 3.
RequestData (SID 08)
To sporočilo za dostop do podatkov izda enota ITS. Enobajtni parameter zahtevka za prenos (TRTP) označuje vrsto zahtevanih podatkov. Obstaja več vrst podatkov:
— |
standardTachData (TRTP 01): podatki iz tahografa, ki niso klasificirani kot osebni; |
— |
personalTachData (TRTP 02): podatki iz tahografa, ki so klasificirani kot osebni; |
— |
gnssData (TRTP 03): podatki GNSS, ki so vedno osebni; |
— |
standardEventData (TRTP 04): zapisani podatki o dogodkih, ki niso klasificirani kot osebni; |
— |
personalEventData (TRTP 05): zapisani podatki o dogodkih, ki so klasificirani kot osebni; |
— |
standardFaultData (TRTP 06): zapisani podatki o napakah, ki niso klasificirani kot osebni; |
— |
manufacturerData (TRTP 07): podatki, ki jih da na voljo proizvajalec. |
Za več informacij o vsebini vsakega podatkovnega tipa glej Prilogo 3.
Za več informacij o formatu in vsebini podatkov GNSS glej Dodatek 12.
Za več informacij o kodah podatkov o dogodkih in napakah glej Prilogo IB in IC.
ResquestAccepted (SID 09)
To sporočilo izda vmesnik VU, če je bilo sporočilo ‘RequestData’ enote ITS sprejeto. To sporočilo vsebuje enobajtni TREP, ki je enak bajtu TRTP povezanega sporočila RequestData, in vse podatke zahtevanega tipa.
DataUnavailable (SID 0A)
To sporočilo izda vmesnik VU, če iz katerega koli razloga zahtevani podatki niso na voljo za posredovanje enoti ITS z belega seznama. Sporočilo vsebuje enobajtni TREP, ki je enak TRTP zahtevanih podatkov, in enobitno kodo napake, določeno v preglednici 3. Možne so naslednje kode:
— |
Ni razpoložljivih podatkov (10): vmesnik VU iz neopredeljenih razlogov nima dostopa do podatkov VU; |
— |
Ni izmenjave osebnih podatkov (11): enota ITS poskuša pridobiti osebne podatke, ki se jih ne izmenjuje. |
NegativeAnswer (SID 0B)
Ta sporočila izda vmesnik VU, če zahtevka ni mogoče dokončati iz katerega koli razloga razen nerazpoložljivosti podatkov. Ta sporočila so običajno, vendar ne vedno, posledica slabega formata zahtevka (dolžina, SID, ITSID...). TRTP v podatkovnem polju vsebuje SID zahtevka. Podatkovno polje vsebuje kodo, ki označuje vzrok za negativni odgovor. Možne so naslednje kode:
— |
Splošna zavrnitev (koda: 10) |
— |
Operacije ni mogoče izvesti iz razloga, ki ni naveden spodaj ali v oddelku (vnesti številko oddelka DataUnavailable). |
— |
Storitev ni podprta (koda: 11) |
— |
SID zahtevka ni mogoče tolmačiti. |
— |
Podfunkcija ni podprta (koda: 12) |
— |
TRTP zahtevka ni mogoče tolmačiti. Lahko ga na primer ni ali pa je zunaj sprejemljivih vrednosti. |
— |
Nepravilna dolžina sporočila (koda: 13) |
— |
Dolžina prejetega sporočila ni pravilna (neujemanje med bajtom LEN in dejansko dolžino sporočila). |
— |
Nepravilni pogoji ali napaka v zaporedju zahtevkov (koda: 22) |
— |
Zahtevana storitev ni aktivna ali pa ni pravilno zaporedje sporočil zahtevkov |
— |
Zahtevek izven območja dosega (koda: 33) |
— |
Parameter zapisa (podatkovno polje) v zahtevku ni veljaven |
— |
Čakanje na odziv (koda: 78) |
— |
Zahtevane operacije ni mogoče zaključiti pravočasno in VU ni pripravljena za sprejem novega zahtevka. |
— |
Neusklajenost ITSID (koda: FB) |
— |
ITSID SRC se po primerjavi s podatki Bluetooth ne ujema z zadevno napravo. |
— |
ITSID ni najdena (koda: FC) |
— |
ITSID SRCS se ne ujema z nobeno napravo. |
Vrstice 1 do 72 (FormatMessageModule) kode ASN.1 v Prilogi 3 določajo format sporočil, kot je opisano v preglednici 3. Več podrobnosti o vsebini sporočil je navedenih spodaj.
4.5. Privolitev voznika
Vsi razpoložljivi podatki so klasificirani kot standardni ali osebni. Osebni podatki so dostopni le, če je voznik privolil, da se njegovi osebni podatki iz tahografa prenesejo iz omrežja vozila za uporabo v aplikacijah tretjih strani.
Voznik da svojo privolitev, ko je ob prvi vstavitvi vozniške kartice ali kartice servisne delavnice, ki enoti v vozilu še ni poznana, vprašan, ali privoljuje v iznos osebnih podatkov, povezanih s tahografom, preko neobveznega vmesnika z ITS. (glej tudi Prilogo I C, odstavek 3.6.2).
Status privolitve (aktivirana/deaktivirana) je prikazan v pomnilniku tahografa.
Če je voznikov več, se z vmesnikom z ITS delijo samo osebni podatkov tistih voznikov, ki so dali svojo privolitev. Če sta na primer v vozilu dva voznika in je samo prvi privolil, da se njegovi osebni podatki posredujejo, se osebni podatki drugega voznika ne posredujejo.
4.6. Pridobivanje standardnih podatkov
Slika 3 v Prilogi 2 predstavlja diagrame zaporedja veljavnega zahtevka enote ITS za dostop do standardnih podatkov. Enota ITS je na belem seznamu in ne zahteva osebnih podatkov, dodatno preverjanje ni potrebno. V diagramih je predpostavljeno, da je bil pravilni postopek iz slike 2 v Prilogi 2 že upoštevan. Ustrezajo sivemu polju v sliki 2 REQUEST TREATMENT.
Med razpoložljivimi podatki naslednji veljajo za standardne:
— |
standardTachData (TRTP 01) |
— |
StandardEventData (TRTP 04) |
— |
standardFaultData (TRTP 06) |
4.7. Pridobivanje osebnih podatkov
Slika 4 v Prilogi 2 predstavlja diagram zaporedja za obdelavo zahtevkov za osebne podatke. Kot je bilo že navedeno, vmesnik VU osebne podatke pošlje le, če je voznik dal svojo izrecno privolitev (glej tudi 4.5). V nasprotnem je treba zahtevek avtomatsko zavrniti.
Med razpoložljivimi podatki naslednji veljajo za osebne:
— |
personalTachData (TRTP 02) |
— |
gnssData (TRTP 03) |
— |
personalEventData (TRTP 05) |
— |
manufacturerData (TRTP 07) |
4.8. Pridobivanje podatkov o dogodkih in napakah
Enote ITS morajo biti zmožne zahtevati podatke o dogodkih, ki vsebujejo seznam vseh nepredvidenih dogodkov. Ti podatki se lahko štejejo za standardne ali osebne (glej Prilogo 3). Vsebina vsakega dogodka je v skladu z dokumentacijo iz Priloge 1 tega dodatka.
PRILOGA 1
SEZNAM RAZPOLOŽLJIVIH PODATKOV PREK VMESNIKA Z ITS
Data |
Source |
Data classification (personal/not personal) |
VehicleIdentificationNumber |
Vehicle Unit |
not personal |
CalibrationDate |
Vehicle Unit |
not personal |
TachographVehicleSpeed speed instant t |
Vehicle Unit |
personal |
Driver1WorkingState Selector driver |
Vehicle Unit |
personal |
Driver2WorkingState |
Vehicle Unit |
personal |
DriveRecognize Speed Threshold detected |
Vehicle Unit |
not personal |
Driver1TimeRelatedStates Weekly day time |
Driver Card |
personal |
Driver2TimeRelatedStates |
Driver Card |
personal |
DriverCardDriver1 |
Vehicle Unit |
not personal |
DriverCardDriver2 |
Vehicle Unit |
not personal |
OverSpeed |
Vehicle Unit |
personal |
TimeDate |
Vehicle Unit |
not personal |
HighResolutionTotalVehicleDistance |
Vehicle Unit |
not personal |
ServiceComponentIdentification |
Vehicle Unit |
not personal |
ServiceDelayCalendarTimeBased |
Vehicle Unit |
not personal |
Driver1Identification |
Driver Card |
personal |
Driver2Identification |
Driver Card |
personal |
NextCalibrationDate |
Vehicle Unit |
not personal |
Driver1ContinuousDrivingTime |
Driver Card |
personal |
Driver2ContinuousDrivingTime |
Driver Card |
personal |
Driver1CumulativeBreakTime |
Driver Card |
personal |
Driver2CumulativeBreakTime |
Driver Card |
personal |
Driver1CurrentDurationOfSelectedActivity |
Driver Card |
personal |
Driver2CurrentDurationOfSelectedActivity |
Driver Card |
personal |
SpeedAuthorised |
Vehicle Unit |
not personal |
TachographCardSlot1 |
Driver Card |
not personal |
TachographCardSlot2 |
Driver Card |
not personal |
Driver1Name |
Driver Card |
personal |
Driver2Name |
Driver Card |
personal |
OutOfScopeCondition |
Vehicle Unit |
not personal |
ModeOfOperation |
Vehicle Unit |
not personal |
Driver1CumulatedDrivingTimePreviousAndCurrentWeek |
Driver Card |
personal |
Driver2CumulatedDrivingTimePreviousAndCurrentWeek |
Driver Card |
personal |
EngineSpeed |
Vehicle Unit |
personal |
RegisteringMemberState |
Vehicle Unit |
not personal |
VehicleRegistrationNumber |
Vehicle Unit |
not personal |
Driver1EndOfLastDailyRestPeriod |
Driver Card |
personal |
Driver2EndOfLastDailyRestPeriod |
Driver Card |
personal |
Driver1EndOfLastWeeklyRestPeriod |
Driver Card |
personal |
Driver2EndOfLastWeeklyRestPeriod |
Driver Card |
personal |
Driver1EndOfSecondLastWeeklyRestPeriod |
Driver Card |
personal |
Driver2EndOfSecondLastWeeklyRestPeriod |
Driver Card |
personal |
Driver1CurrentDailyDrivingTime |
Driver Card |
personal |
Driver2CurrentDailyDrivingTime |
Driver Card |
personal |
Driver1CurrentWeeklyDrivingTime |
Driver Card |
personal |
Driver2CurrentWeeklyDrivingTime |
Driver Card |
personal |
Driver1TimeLeftUntilNewDailyRestPeriod |
Driver Card |
personal |
Driver2TimeLeftUntilNewDailyRestPeriod |
Driver Card |
personal |
Driver1CardExpiryDate |
Driver Card |
personal |
Driver2CardExpiryDate |
Driver Card |
personal |
Driver1CardNextMandatoryDownloadDate |
Driver Card |
personal |
Driver2CardNextMandatoryDownloadDate |
Driver Card |
personal |
TachographNextMandatoryDownloadDate |
Vehicle Unit |
not personal |
Driver1TimeLeftUntilNewWeeklyRestPeriod |
Driver Card |
personal |
Driver2TimeLeftUntilNewWeeklyRestPeriod |
Driver Card |
personal |
Driver1NumberOfTimes9hDailyDrivingTimesExceeded |
Driver Card |
personal |
Driver2NumberOfTimes9hDailyDrivingTimesExceeced |
Driver Card |
personal |
Driver1CumulativeUninterruptedRestTime |
Driver Card |
personal |
Driver2CumulativeUninterruptedRestTime |
Driver Card |
personal |
Driver1MinimumDailyRest |
Driver Card |
personal |
Driver2MinimumDailyRest |
Driver Card |
personal |
Driver1MinimumWeeklyRest |
Driver Card |
personal |
Driver2MinimumWeeklyRest |
Driver Card |
personal |
Driver1MaximumDailyPeriod |
Driver Card |
personal |
Driver2MaximumDailyPeriod |
Driver Card |
personal |
Driver1MaximumDailyDrivingTime |
Driver Card |
personal |
Driver2MaximumDailyDrivingTime |
Driver Card |
personal |
Driver1NumberOfUsedReducedDailyRestPeriods |
Driver Card |
personal |
Driver2NumberOfUsedReducedDailyRestPeriods |
Driver Card |
personal |
Driver1RemainingCurrentDrivingTime |
Driver Card |
personal |
Driver2RemainingCurrentDrivingTime |
Driver Card |
personal |
GNSS position |
Vehicle Unit |
personal |
(2) STALNI PODATKI GNSS DATA, NA VOLJO PO PRIVOLITVI VOZNIKA
Glej Dodatek 12 – GNSS
(3) KODE DOGODKOV, NA VOLJO BREZ PRIVOLITVE VOZNIKA
Dogodek |
Pravila shranjevanja |
Podatki, ki se zapišejo za vsak dogodek |
||||||||||||
Vstavitev neveljavne kartice |
|
|
||||||||||||
Navzkrižje med karticami |
|
|
||||||||||||
Zadnja seja s kartico nepravilno zaključena |
|
|
||||||||||||
Izpad napajanja (2) |
|
|
||||||||||||
Napaka pri komuniciranju z opremo za komunikacijo na daljavo |
|
|
||||||||||||
Ni informacij o položaju s strani GNSS sprejemnika |
|
|
||||||||||||
Napaka v podatkih o gibanju |
|
|
||||||||||||
Navzkrižje v gibanju vozila |
|
|
||||||||||||
Poskus kršenja varnosti |
10 najnovejših dogodkov za vsako vrsto dogodka |
|
||||||||||||
Časovno navzkrižje |
|
|
(4) KODE DOGODKOV, NA VOLJO S PRIVOLITVIJO VOZNIKA
Dogodek |
Pravila shranjevanja |
Podatki, ki se zapišejo za vsak dogodek |
||||||||||||||||||
Vožnja brez ustrezne kartice |
|
|
||||||||||||||||||
Vstavitev kartice med vožnjo |
|
|
||||||||||||||||||
Prekoračitev hitrosti (1) |
|
|
(5) KODE PODATKOV O NAPAKAH, NA VOLJO BREZ PRIVOLITVE VOZNIKA
Napaka |
Pravila shranjevanja |
Podatki, ki se zapišejo za vsako napako |
||||||||||||
Napaka na kartici |
|
|
||||||||||||
Napaka na zapisovalni napravi |
|
|
Ta napaka se sproži, kadar zapisovalna naprava ni v kalibracijskem načinu, ob kateri koli od naslednjih napak:
— |
notranja napaka VU, |
— |
napaka na tiskalniku, |
— |
napaka na prikazovalniku, |
— |
napaka pri prenosu podatkov, |
— |
napaka na tipalu, |
— |
napaka na GNSS sprejemniku ali zunanji GNSS opremi, |
— |
napaka na opremi za komunikacijo na daljavo. |
(6) POSEBNI DOGODKI IN NAPAKE PROIZVAJALCA, BREZ PRIVOLITVE VOZNIKA
Dogodek ali napaka |
Pravila shranjevanja |
Podatki, ki se zapišejo za vsak dogodek |
Določi proizvajalec |
Določi proizvajalec |
Določi proizvajalec |
PRILOGA 2
DIAGRAMI ZAPOREDJA IZMENJAVE SPOROČIL Z ENOTO ITS
Slika 1
Diagram zaporedja za poskus validacije PIN
Slika 2
Diagram zaporedja za preverjanje pooblastila enote ITS
Slika 3
Diagram zaporedja za obdelavo zahtevka za podatke, ki niso klasificirani kot osebni podatki (po dostopu s pravilnim PIN)
Slika 4
Diagram zaporedja za obdelavo zahtevka za podatke, ki so klasificirani kot osebni podatki (po dostopu s pravilnim PIN)
Slika 5
Diagram zaporedja za poskus validacije PUC
Dodatek 14
FUNKCIJA KOMUNIKACIJE NA DALJAVO
KAZALO
1 |
UVOD | 450 |
2 |
PODROČJE UPORABE | 451 |
3 |
KRATICE, OPREDELITVE IN OZNAKE | 452 |
4 |
SCENARIJI DELOVANJA | 454 |
4.1 |
Pregled | 454 |
4.1.1 |
Predpogoji za prenos podatkov preko vmesnika 5,8 GHz DSRC | 454 |
4.1.2 |
Profil 1a: z bralnikom komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo, namerjenim z roko ali začasno nameščenim na nosilcu ob cesti | 455 |
4.1.3 |
Profil 1b: z bralnikom komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo (REDCR), nameščenim na vozilu in usmerjenim v določeno smer | 456 |
4.2 |
Varnost/celovitost | 456 |
5 |
ZASNOVA KOMUNIKACIJE NA DALJAVO IN PROTOKOLI ZANJO | 456 |
5.1 |
Zasnova | 456 |
5.2 |
Postopek dela | 459 |
5.2.1 |
Operacije | 459 |
5.2.2 |
Razlaga podatkov, prejetih preko komunikacije DSRC | 461 |
5.3 |
Parametri fizičnega vmesnika DSRC za komunikacijo na daljavo | 461 |
5.3.1 |
Omejitve glede kraja namestitve | 461 |
5.3.2 |
Parametri za navzdolnjo in navzgornjo povezavo | 461 |
5.3.3 |
Zasnova antene | 466 |
5.4 |
Zahteve protokola DSRC za RTM | 466 |
5.4.1 |
Pregled | 466 |
5.4.2 |
Ukazi | 469 |
5.4.3 |
Zaporedje ukazov pri poizvedbi | 469 |
5.4.4 |
Strukture podatkov | 470 |
5.4.5 |
Elementi RtmData, izvedena dejanja in opredelitve | 472 |
5.4.6 |
Mehanizem za prenos podatkov | 476 |
5.4.7 |
Podroben opis transakcije DSRC | 476 |
5.4.8 |
Opis preskusne transakcije DSRC | 486 |
5.5 |
Podpora za Direktivo 2015/71/EU | 490 |
5.5.1 |
Pregled | 490 |
5.5.2 |
Ukazi | 490 |
5.5.3 |
Zaporedje ukazov pri poizvedbi | 490 |
5.5.4 |
Strukture podatkov | 490 |
5.5.5 |
Modul ASN.1 za transakcijo OWS DSRC | 491 |
5.5.6 |
Elementi OwsData, izvedena dejanja in opredelitve | 492 |
5.5.7 |
Mehanizem za prenos podatkov | 492 |
5.6 |
Prenos podatkov med DSRC-VU in VU | 492 |
5.6.1 |
Fizična povezava in vmesniki | 492 |
5.6.2 |
Protokol aplikacije | 493 |
5.7 |
Obravnava napak | 494 |
5.7.1 |
Beleženje in sporočanje podatkov v DSRC-VU | 494 |
5.7.2 |
Napake v brezžični komunikaciji | 494 |
6 |
NAROČANJE IN REDNI KONTROLNI PREGLEDI ZA FUNKCIJO KOMUNIKACIJE NA DALJAVO | 496 |
6.1 |
Splošno | 496 |
6.2 |
ECHO | 496 |
6.3 |
Preskus za preveritev vsebine zaščitenih podatkov | 496 |
1 UVOD
Ta dodatek določa zasnovo in postopke za izvedbo funkcije komunikacije na daljavo (v nadaljnjem besedilu: komunikacija), kot se zahteva v členu 9 Uredbe (EU) št. 165/2014 (v nadaljnjem besedilu: Uredba).
DSC_1 |
Uredba (EU) št.. 165/2014 določa, da mora biti tahograf opremljen s funkcijo komunikacije na daljavo, s pomočjo katere lahko predstavniki pristojnih nadzornih organov berejo podatke s tahografov mimo vozečih vozil z uporabo opreme za poizvedbe na daljavo („bralnik komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo“, REDCR), konkretno opreme za poizvedbo po brezžični povezavi z uporabo vmesnikov posebne komunikacije kratkega dosega CEN 5,8 GHz (Dedicated Short Range Communication, DSRC). Pomembno je razumeti, da je ta funkcija namenjena samo za predhodno filtriranje, s katerim se izberejo vozila za natančnejši kontrolni pregled, in ne nadomešča formalnega postopka kontrolnega pregleda, kot je opredeljen v določbah Uredbe (EU) št. 165/2014. Glej uvodno izjavo 9 v preambuli te uredbe, v kateri je navedeno, da komunikacija na daljavo med tahografom in nadzornimi organi zaradi cestnega preverjanja olajša usmerjen cestni nadzor. |
DSC_2 |
Podatki se izmenjujejo z uporabo komunikacije, ki pomeni brezžično izmenjavo podatkov z uporabo brezžičnih komunikacij 5,8 GHz DSRC, ki so skladni s to prilogo in preskušeni glede na ustrezne parametre standarda EN 300 674-1 {Elektromagnetna združljivost in zadeve v zvezi z radijskim spektrom (ERM)); Cestna transportna in prometna telematika (RTTT); Oddajniška oprema za enouporabniško (osebno) komunikacijo kratkega dosega (DSRC) (s prenosnima hitrostma 500 kbit/s / 250 kbit/s), ki deluje v pasu 5,8 GHz, namenjenem industrijski, znanstveni in medicinski uporabi; del 1: Splošne značilnosti in metode preskušanja za obcestne enote (RSU) in enote, nameščene v vozilu (OBU)}. |
DSC_3 |
Komunikacija se vzpostavi s komunikacijsko opremo, in sicer samo, če tako zahteva oprema pristojnega nadzornega organa z uporabo skladnih radiokomunikacijskih sredstev (bralnik sporočil o zgodnjem odkrivanju na daljavo (REDCR)). |
DSC_4 |
Podatki morajo biti zaščiteni, da se zagotovi celovitost. |
DSC_5 |
Dostop do sporočenih podatkov imajo samo pristojni nadzorni organi, ki so pooblaščeni za preverjanje kršitev Uredbe (ES) št. 561/2006 in Uredbe (EU) št. 165/2014 ter servisne delavnice, kolikor je potrebno za preverjanje pravilnega delovanja tahografa. |
DSC_6 |
Izmenjava podatkov med komunikacijo je omejena na podatke, potrebne za usmerjen cestni nadzor vozil z morebitnim prirejenim ali zlorabljenim tahografom. |
DSC_7 |
Celovitost in varnost podatkov sta zagotovljeni tako, da so podatki zavarovani v enoti vozila in da se preko sredstva za komunikacijo na daljavo 5,8 GHz DSRC posredujejo samo zavarovani koristni podatki ter podatki, povezani z varnostjo (glej 5.4.4), kar pomeni, da lahko podatke, posredovane preko komunikacije, razumejo in njihovo pristnost preverijo samo pooblaščene osebe pristojnih nadzornih organov. Glej Dodatek 11, „Skupni varnostni mehanizmi“. |
DSC_8 |
Podatki vsebujejo časovni žig s časom njihove zadnje posodobitve. |
DSC_9 |
Vsebino zaščitnih podatkov bodo poznali samo pristojni organi, ki bodo tudi lahko edini upravljali z njimi, ter osebe, ki jim bodo posredovale te informacije, zanjo pa ne veljajo določbe za komunikacijo, za katero se uporablja ta priloga, razen da komunikacija omogoča prenos varnostnih podatkov z vsakim paketom koristnih podatkov. |
DSC_10 |
Isto arhitekturo in opremo mora biti možno uporabljati za pridobivanje drugih podatkovnih konceptov (kot je tehtanje v vozilu) z uporabo arhitekture, opisane tukaj. |
DSC_11 |
Pojasnilo: v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 165/2014 (člen 7) se podatki o vozniku ne bodo prenašali preko komunikacije. |
2 PODROČJE UPORABE
Področje tega dodatka je določitev načina, na katerega predstavniki pristojnih nadzornih organov uporabljajo posebno brezžično komunikacijo 5,8 GHz DSRC za pridobivanje podatkov (podatki) na daljavo od ciljnega vozila, s katerimi se ugotovi, da ciljno vozilo morebiti krši Uredbo št. 165/2014 in bi ga bilo treba ustaviti za nadaljnje preverjanje.
Uredba (EU) št. 165/2014 določa, da pridejo v poštev za zbiranje samo podatki, s katerimi je mogoče ugotoviti morebitno kršitev, ali podatki, povezani z njimi, kot je opredeljeno v členu 9 Uredbe (EU) št. 165/2014.
V tem scenariju je čas, ki je na razpolago za komunikacijo, omejen, ker je komunikacija ciljno usmerjena in je po svoji zasnovi kratkega dosega. Poleg tega lahko pristojni nadzorni organi ista komunikacijska sredstva, ki se uporabljajo za nadzor tahografov na daljavo (RTM), uporabljajo tudi za druge namene (kot je največja teža in dimenzije težkih tovornih vozil, opredeljene v Direktivi 2015/719/ES), take operacije pa so lahko po presoji pristojnih nadzornih organov ločene ali zaporedne.
Ta dodatek določa:
— |
komunikacijsko opremo, postopke in protokole, ki se uporabljajo za komunikacijo, |
— |
standarde in pravila, s katerimi mora biti skladna radijska oprema, |
— |
predstavitev podatkov opremi za komunikacijo., |
— |
postopek zahteve in nalaganja ter zaporedje operacij, |
— |
podatke za prenos, |
— |
možno interpretacijo podatkov, ki se prenašajo v komunikaciji, |
— |
določbe za zaščitne podatke, povezane s komunikacijo, |
— |
razpoložljivost podatkov pristojnim nadzornim organom, |
— |
način, na katerega lahko bralnik komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo zahteva različne podatkovne koncepte glede tovora in voznega parka. |
Pojasnilo: ta dodatek ne določa:
— |
operacije zbiranja podatkov in upravljanja z njimi znotraj VU (ki je odvisna od zasnove proizvoda, razen če je v Uredbi (EU) št. 165/2014) določeno drugače; |
— |
oblike predstavitve zbranih podatkov predstavniku pristojnih nadzornih organov, niti meril, po katerih bodo pristojni nadzorni organi odločali, katera vozila bodo ustavili (to bo odvisno od zasnove proizvoda, razen če je drugje v Uredbi (EU) št. 165/2014 določeno drugače, ali od odločitve pristojnih nadzornih organov glede politike). Pojasnilo: komunikacija zgolj daje pristojnim nadzornim organom na razpolago podatke, da bodo lahko oni sami odločali na njihovi podlagi; |
— |
določb o zaščiti podatkov (kot je šifriranje) glede vsebine podatkov (te bodo navedene v Dodatku 11, Skupni varnostni mehanizmi); |
— |
podrobnosti drugih podatkovnih konceptov, razen RTM, ki jih je mogoče pridobiti z uporabo iste arhitekture in opreme; |
— |
podrobnosti o obnašanju in upravljanju med VU in DSRC-VU, prav tako ne o obnašanju znotraj DSRC-VU (razen posredovanja podatkov, če je tako zahteval REDCR). |
3 KRATICE, OPREDELITVE IN OZNAKE
Kratice in opredelitve, specifične za ta dodatek, ki se uporabljajo v tem dodatku:
antena |
električna naprava, ki pretvarja električno energijo v radijske valove in obratno, ter se uporablja v kombinaciji z radijskim oddajnikom ali sprejemnikom. Radijski sprejemnik pri delovanju napaja terminale antene z električnim tokom, ki niha na radijski frekvenci, antena pa oddaja energijo iz električnega toka kot elektromagnetne valove (radijske valove). Pri sprejemanju antena prestreže nekaj energije elektromagnetnega vala in tako na svojih terminalih ustvari zelo nizko napetost, ki jo sprejemnik ojača; |
Komunikacija |
izmenjava informacij/podatkov med DSRC-REDCR in a DSRC-VU v skladu z oddelkom 5 v razmerju nadrejenega in podrejenega udeleženca z namenom pridobivanja podatkov. |
Podatki |
zaščiteni podatki opredeljenega formata (glej 5.4.4), ki jih zahteva enota DSRC-REDCR in ki jih enoti DSRC-REDCR posreduje enota DSRC-VU preko povezave 5,8 GHz DSRC, ko je opredeljeno v oddelku 5; |
Uredba (ES) št. 165/2014 |
Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom. |
AID |
identifikator aplikacije |
BLE |
nizkoenergijski Bluetooth |
BST |
tabela storitev signala oddajnika |
CIWD |
vstavitev kartice med vožnjo |
CRC |
ciklično preverjanje redundance |
DSC (n) |
identifikator zahteve za poseben dodatek DSRC |
DSRC |
Dedicated Short Range Communication (posebna komunikacija kratkega dosega) |
DSRC-REDCR |
DSRC – bralnik komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo |
DSRC-VU |
DSRC – enota v vozilu To je „oprema za zgodnje odkrivanje na daljavo“, opredeljena v Prilogi 1C. |
DWVC |
vožnja brez veljavne kartice |
EID |
identifikator elementa |
LLC |
logično upravljanje povezave |
LPDU |
podatkovna enota protokola LLC |
OWS |
sistem za tehtanje v vozilu |
PDU |
podatkovna enota protokola |
REDCR |
bralnik komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo To je „oprema bralnika komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo“, opredeljena v Prilogi 1C. |
RTM |
nadzor tahografa na daljavo |
SM-REDCR |
varnostni modul – bralnik komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo |
TARV |
telematične aplikacije za vozila, urejena s predpisi (serija standardov ISO 15638) |
VU |
enota v vozilu |
VUPM |
pomnilnik enote v vozilu za koristne podatke |
VUSM |
varnostni modul enote v vozilu |
VST |
tabela storitev vozila |
WIM |
tehtanje med premikanjem |
WOB |
tehtanje v vozilu |
Specifikacija, opredeljena v tem dodatku, se navezuje na vse dele navedenih uredb in standardov in je odvisna od njih. V določbah tega dodatka so določeni upoštevni standardi ali upoštevne določbe standardov. V primeru neskladja veljajo določbe tega dodatka. Če pride do neskladja, pri katerem v tem dodatku ni jasno določena specifikacija, ima prednost delovanje v mejah ERC 70-03 (in preskušeno glede na ustrezne parametre standarda EN 300 674-1) nato pa v padajočem prednostnem redu EN 12795, EN 12253 EN 12834 in EN 13372, 6.2, 6.3, 6.4 in 7.1.
Ta priloga se sklicuje na naslednje uredbe in standarde:
[1] |
Uredba (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom. |
[2] |
Uredba (EU) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom in spremembi uredb Sveta (EGS) št.3821/85 in (ES) št. 2135/98 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3820/85 (Besedilo velja za EGP). |
[3] |
ERC 70-03 CEPT: Priporočilo ECC 70-03: glede uporabe naprav kratkega dosega (SRD) |
[4] |
ISO 15638 Intelligent transport systems – Framework for cooperative telematics applications for regulated commercial freight vehicles (TARV). |
[5] |
EN 300 674-1 Electromagnetic compatibility and Radio spectrum Matters (ERM); Road Transport and Traffic Telematics (RTTT); Oddajniška oprema za enouporabniško (osebno) komunikacijo kratkega dosega (DSRC) (s prenosnima hitrostma 500 kbit/s / 250 kbit/s), ki deluje v pasu 5,8 GHz, namenjenem industrijski, znanstveni in medicinski uporabi; Del 1: Splošne značilnosti in metode preskušanja za obcestne enote (RSU) in enote, nameščene v vozilu (OBU). |
[6] |
EN 12253 Road transport and traffic telematics – Dedicated short-range communication – Physical layer using microwave at 5,8 GHz. |
[7] |
EN 12795 Road transport and traffic telematics – Dedicated short-range communication – Data link layer: medium access and logical link control. |
[8] |
EN 12834 Road transport and traffic telematics – Dedicated short-range communication – Application layer. |
[9] |
EN 13372 Road transport and traffic telematics – Dedicated short-range communication – Profiles for RTTT applications |
[10] |
ISO 14906 Electronic fee collection – Application interface definition for dedicated short- range communication |
4 SCENARIJI DELOVANJA
4.1 Pregled
Uredba (EU) št. 165/2014 določa posebne in nadzorovane scenarije, v mejah katerih se uporablja komunikacija.
Podprti scenariji:
„komunikacijski profil 1: cestni inšpekcijski pregled z uporabo brezžične komunikacije bralnika komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo, na podlagi katere se opravi cestni inšpekcijski pregled (nadrejena enota – podrejena enota);
profil bralnika 1a: z bralnikom komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo, namerjenim z roko ali nameščenim na nosilcu ob cesti;
profil bralnika 1b: z bralnikom komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo, nameščenim na vozilu in usmerjenim v določeno smer“.
4.1.1 Predpogoji za prenos podatkov preko vmesnika 5,8 GHz DSRC
OPOMBA: Kontekst predpogojev je razviden iz slike 14.3.
4.1.1.1 Podatki, ki se hranijo v VU
DSC_12 |
Naloga VU je posodabljati podatke vsakih 60 sekund jih vzdrževati, da se shranijo v VU brez sodelovanja komunikacijske funkcije DSRC. To se doseže z notranjimi sredstvi VU, ki so določena v Uredbi (EU) št. 165/2014, Priloga 1 C, oddelek 3.19 „Komunikacija na daljavo za namen ciljnih cestnih preverjanj“, in niso določena v tem dodatku. |
4.1.1.2 Podatki, ki se posredujejo opremi DSRC-VU
DSC_13 |
Naloga VU je posodabljati podatke tahografa DSRC (podatki) ob vsaki posodobitvi podatkov, shranjenih v VU, v presledku, določenem v 4.1.1.1 (DSC_12), brez sodelovanja komunikacijske funkcije DSRC. |
DSC_14 |
Podatki VU se uporabljajo kot podlaga za polnjenje in posodabljanje podatkov, sredstva, s katerimi se to doseže, so določena v oddelku 3.19 Priloge 1C Komunikacija na daljavo za namen ciljnih cestnih preverjanj, če pa take določbe ni, so odvisna od zasnove proizvoda in niso določena v tem dodatku. Zasnova povezave med opremo DSRC-VU in VU je pojasnjena v oddelku 5.6. |
4.1.1.3 Vsebina podatkov
DSC_15 |
Vsebina in format podatkov sta taka, da bosta po dešifriranju strukturirana in razpoložljiva v obliki in formatu iz oddelka 5.4.4 tega dodatka (podatkovne strukture). |
4.1.1.4 Predstavitev podatkov
DSC_16 |
Potem ko so bili podatki večkrat posodobljeni v skladu s postopki, določenimi v 4.1.1.1, se pred predstavitvijo enoti DSRC-VU zaščitijo in se predstavijo kot vrednost zaščitenega podatkovnega koncepta, za začasno hrambo v DSRC-VU kot tekoča različica podatkov. Ti podatki se iz VUSM prenesejo v funkcijo DSRC VUPM. VUSM in VUPM sta funkciji in nista nujno fizični enoti. Oblika fizične konkretizacije teh funkcij je odvisna od zasnove proizvoda, razen če je določeno drugače v Uredbi (EU) št. 165/2014. |
4.1.1.5 Zaščitni podatki
DSC_17 |
Zaščitni podatki (securityData), ki vsebujejo podatke, ki jih zahteva REDCR, da lahko opravi nalogo dešifriranja podatkov, se posredujejo v skladu z opredelitvijo v Dodatku 11 Skupni varnostni mehanizmi in se predstavijo kot vrednost podatkovnega koncepta za začasno hrambo v DSRC-VU kot tekoča vrednost zaščitnih podatkov v obliki, opredeljeni v oddelku 5.4.4 te priloge. |
4.1.1.6 Podatki VUPM, ki so na razpolago za prenos preko vmesnika DSRC
DSC_18 |
Podatkovni koncept, ki mora biti vedno na razpolago v funkciji DSRC VUPM za takojšen prenos na zahtevek REDCR, je opredeljen v oddelku 5.4.4 za celotne specifikacije modula ASN.1. |
Splošni pregled komunikacijskega profila 1
Ta profil zajema primer uporabe, pri katerem predstavnik pristojnih nadzornih organov uporablja bralnik komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo kratkega dosega (vmesniki 5,8 GHz DSRC delujejo v mejah standarda ERC 70-03 in so preskušeni glede na ustrezne parametre standarda EN 300 674-1, kot je opisano v oddelku 5) (REDCR), da na daljavo ugotovi, ali vozilo morebiti krši Uredbo (EU) št. 165/2014. Ko je bilo to za vozilo ugotovljeno, predstavnik pristojnih nadzornih organov, ki upravlja poizvedbo, odloči, ali je treba vozilo ustaviti.
4.1.2 Profil 1a: z bralnikom komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo, namerjenim z roko ali začasno nameščenim na nosilcu ob cesti
V tem primeru uporabe se predstavnik pristojnih nadzornih organov nahaja ob cesti in nameri REDCR, ki ga drži v roki ali ki je nameščen na trinožniku ali podobnem stojalu, z mesta ob cesti proti središču vetrobranskega stekla ciljnega vozila. Poizvedba se izvede z uporabo vmesnikov 5,8 GHz DSRC, ki delujejo v mejah standarda ERC 70-03 in so preskušeni glede na ustrezne parametre standarda EN 300 674-1, kot je opisano v oddelku 5. Glej sliko 14.1 (primer uporabe 1).
Slika 14.1
Obcestna poizvedba z uporabo 5,8 GHz DSRC
4.1.3 Profil 1b: z bralnikom komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo (REDCR), nameščenim na vozilu in usmerjenim v določeno smer
V tem primeru uporabe se predstavnik pristojnega nadzornega organa nahaja v premikajočem se vozilu in nameri prenosni REDCR, ki ga drži v roki, iz vozila proti središču vetrobranskega stekla ciljnega vozila, ali pa je REDCR nameščen v vozilu ali na njem tako, da meri proti središču vetrobranskega stekla ciljnega vozila, ko je vozilo z bralnikom komunikacije za zgodnje odkrivanje na daljavo v določenem položaju glede na ciljno vozilo (npr. neposredno pred njim v tekočem prometu). Poizvedba se izvede z uporabo vmesnikov 5,8 GHz DSRC, ki delujejo v mejah ERC 70-03 in so preskušeni glede na ustrezne parametre standarda EN 300 674-1, kot je opisano v oddelku 5. Glej sliko 14.2 (primer uporabe 2).
Slika 14.2
Poizvedba iz vozila z uporabo 5,8 GHz DSRC
4.2 Varnost/celovitost
Da bi bilo mogoče preveriti avtentičnost in celovitost podatkov, prenesenih s komunikacijo na daljavo, se zaščiteni podatki preverijo in dešifrirajo v skladu z določbami dodatka 11, Skupni varnostni mehanizmi.
5 ZASNOVA KOMUNIKACIJE NA DALJAVO IN PROTOKOLI ZANJO
5.1 Zasnova
Zasnova funkcije komunikacije na daljavo v pametnem tahografu je prikazana na sliki 14.3.
Slika 14.3
Zasnova funkcije komunikacije na daljavo
DSC_19 |
Funkcije, ki se nahajajo v VU:
|
DSC_20 |
Antena in komunikacija delujeta v mejah standarda ERC 70-03 in sta preskušeni glede na ustrezne parametre standarda EN 300 674-1, kot je opisano v oddelku 5. Antena in komunikacija lahko izvedeta tehnike za ublažitev tveganja brezžičnih motenj, kot je opisano v poročilu ECC 228, npr. z uporabo filtrov v komunikaciji CEN DSRC 5,8 GHz. |
DSC_21 |
Antena DSRC je z opremo DSRC-VU povezana neposredno znotraj modula, nameščenega na vetrobranskem steklu ali blizu njega, ali pa po posebnem kablu, ki je zasnovan tako, da otežuje prepovedan odklop. Odklop ali motenje delovanja antene pomeni kršitev Uredbe (EU) št. 165/2014. Namerno prikrivanje delovanja antene ali kakšna koli drugačna slabitev zmogljivosti antene se šteje za kršitev Uredbe št. 165/2014. |
DSC_22 |
Faktor oblike antene ni opredeljen in je poslovna odločitev, vendar mora nameščeni DSRC-VU izpolnjevati zahteve o skladnosti, opredeljene v oddelku 5. Antena mora biti nameščena na položaju, ki je določen v DSC_19 in prikazan na sliki 14.4 (ovalno polje) ter mora učinkovito podpirati primere uporabe iz 4.1.2 in 4.1.3. |
Slika 14.4
Primer namestitve antene 5,8 GHz DSRC na vetrobranskem steklu za vozila, urejena s predpisi
Faktor oblike REDCR in njegove antene je lahko različen glede na namestitev bralnika (nameščen na trinožniku, ročni, nameščen na vozilu itd.) in način delovanja, ko ga uporablja predstavnik pristojnih nadzornih organov.
Rezultati funkcije komunikacije na daljavo se predstavniku pristojnih nadzornih organov predstavijo preko prikaza in/ali funkcije obveščanja. Prikaz je možen na zaslonu, kot izpis na papirju, zvočni signal ali kombinacija navedenega. Oblika takega prikaza in/ali obvestila je odvisna od zahtev predstavnikov pristojnih nadzornih organov in zasnove opreme ter ni določena v tem dodatku.
DSC_23 |
Zasnova in faktor oblike REDCR sta odvisna od komercialne zasnove, ki mora omogočati delovanje v mejah ERC 70-03, ter zasnove in specifikacij zmogljivosti, opredeljenih v tem dodatku (oddelek 5.3.2), s čimer bo trgu omogočena čim večja prilagodljivost v zasnovi in zagotavljanju opreme za uporabo v posebnih scenarijih poizvedbe katerega koli pristojnega nadzornega organa. |
DSC_24 |
Zasnova in faktor oblike DSRC-VU in njena namestitev v VU ali zunaj nje so odvisni od komercialne zasnove, ki mora omogočati delovanje v mejah ERC 70-03, ter zasnove in specifikacij zmogljivosti, opredeljenih v tem dodatku (oddelek 5.3.2) in v tem odstavku (5.1). |
DSC_25 |
Vendar mora biti DSRC-VU v razumnih mejah sposobna prejemati vrednosti podatkovnih konceptov od druge pametne opreme vozila s pomočjo povezave in protokolov v skladu z odprtimi industrijskimi standardi (npr. od opreme za tehtanje v vozilu), če so podatkovni koncepti identificirani z edinstvenimi in znanimi identifikatorji/imeni datotek, navodila za delo s takimi protokoli pa so na razpolago Evropski komisiji in so brezplačno na razpolago proizvajalcem zadevne opreme. |
5.2 Postopek dela
5.2.1 Operacije
Postopek dela za operacije je opisan na sliki 14.5.
Slika 14.5
Postopek dela funkcije komunikacije na daljavo
Opis korakov:
a. |
kadar vozilo deluje (stikalo za vžig v položaju ON), tahograf posreduje podatke funkciji VU. Funkcija VU pripravi podatke za funkcijo komunikacije na daljavo (šifrirano) in posodobi VUPM, shranjen v pomnilniku DSRC-VU (kot je opredeljeno v oddelkih 4.1.1.1–4.1.1.2). Zbrani podatki se formatirajo, kot je opredeljeno v oddelkih 5.4.4.–5.4.5; |
b. |
ob vsaki posodobitvi podatkov se posodobi časovni žig, opredeljen v konceptu zaščitnih podatkov; |
c. |
funkcija VUSM zaščiti podatke v skladu s postopki, določenimi v Dodatku 11; |
d. |
Ob vsaki posodobitvi podatkov (glej 4.1.1.1–4.1.1.2) se podatki prenesejo v DSRC-VU, kjer zamenjajo prejšnje podatke, tako da so posodobljeni tekoči podatki (podatki) vedno na voljo za posredovanje v primeru poizvedbe s strani REDCR. Ko VU podatke posreduje DSRC-VU, morajo biti ti podatki razpoznavni s pomočjo imena datoteke, RTMData, ali identifikacijske oznake aplikacije in identifikatorjev atributov. |
e. |
Če želi predstavnik pristojnih nadzornih organov izbrati vozilo in od njega pridobiti podatke, najprej vstavi svojo pametno kartico v REDCR, da vzpostavi komunikacijo in omogoči. da SM-REDCR preveri njeno avtentičnost in dešifrira podatke. |
f. |
Predstavnik pristojnega nadzornega organa nato izbere vozilo in poda zahtevek za podatke preko komunikacije na daljavo. REDCR odpre sejo vmesnika 5,8 GHz DSRC z DSRC-VU ciljnega vozila in zahteva podatke. Podatki se v REDCR prenesejo preko brezžičnega komunikacijskega sistema kot atribut DSRC s pomočjo aplikacijske storitve GET, kot je opredeljeno v oddelku 5.4. Atribut vsebuje šifrirane vrednosti koristnih podatkov in zaščitne podatke DSRC. |
g. |
Potem ko podatke analizira oprema REDCR, se posredujejo predstavniku pristojnega nadzornega organa. |
h. |
Predstavnik pristojnega nadzornega organa se s pomočjo teh podatkov odloči, ali bo vozilo ustavil za temeljitejši pregled ali pa bo zaprosil drugega predstavnika pristojnega nadzornega organa, da ustavi vozilo. |
5.2.2 Razlaga podatkov, prejetih preko komunikacije DSRC
DSC_26 |
Podatki, prejeti preko vmesnika 5,8 GHz, imajo pomen in format, opredeljen v oddelkih 5.4.4 in 5.4.5, in samo tak pomen in format, razumeti pa jih je treba v okviru ciljev, opredeljenih v teh oddelkih. V skladu z določbami Uredbe (EU) št. 165/2014 se podatki uporabljajo samo za posredovanje pomembnih informacij pristojnemu nadzornemu organu v pomoč pri določanju vozila, ki ga je treba ustaviti za fizični pregled, pozneje pa se uničijo v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 165/2014. |
5.3 Parametri fizičnega vmesnika DSRC za komunikacijo na daljavo
5.3.1 Omejitve glede kraja namestitve
DSC_27 |
Pridobivanje podatkov na daljavo pri vozilih z uporabo vmesnika 5,8 GHz DSRC se ne sme uporabljati na razdalji manj kot 200 m od delujočega portala 5,8 GHz DSRC. |
5.3.2 Parametri za navzdolnjo in navzgornjo povezavo
DSC_28 |
Oprema, ki se uporablja za nadzor tahografa na daljavo, mora biti skladna s standardom ERC70-03 in parametri, opredeljenimi v tabelah 14.1 in 14.2, ter delovati v njihovih mejah. |
DSC_29 |
Poleg tega mora biti oprema za nadzor tahografa na daljavo za zagotovitev skladnosti s parametri delovanja drugih standardiziranih sistemov 5,8 GHz DSRC skladna s parametri iz standardov EN 12253 in EN 13372. |
Torej velja:
Tabela 14.1
Parametri za navzdolnjo povezavo
Točka št. |
Parameter |
Vrednosti |
Opomba |
||||||||
D1 |
Nosilne frekvence navzdolnje povezave |
REDCR lahko uporablja štiri alternativne možnosti:
|
V mejah standarda ERC 70-03. Nosilne frekvence lahko izbere izvajalec obcestnega sistema, ni potrebno, da bi jih poznal DSRC-VU. (skladno s standardi EN 12253, EN 13372) |
||||||||
D1a (*) |
Toleranca nosilnih frekvenc |
v območju ± 5 ppm |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D2 (*) |
RSU (REDCR) maska spektra oddajnika |
V mejah standarda ERC 70-03. REDCR je v skladu z razredom B,C, kot je opredeljen v EN 12253. Brez drugih posebnih zahtev v tej prilogi. |
Parameter, ki se uporablja za nadzor interference med poizvedovalniki v bližini (kot je opredeljeno v standardih EN 12253 in EN 13372). |
||||||||
D3 |
OBU(DSRC-VU) najnižji frekvenčni razpon |
5,795 – 5,815 GHz |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D4 (*) |
Največji E.I.R.P. |
v mejah standarda ERC 70-03 (nelicenciran) in nacionalne ureditve največ + 33 dBm |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D4a |
Maska kotne E.I.R.P. |
v skladu s prijavljeno in objavljeno specifikacijo oblikovalca poizvedovalnika |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D5 |
Polarizacija |
levosučna krožna |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D5a |
Navzkrižna polarizacija |
XPD: v smeri snopa: (REDCR) RSU t ≥ 15 dB (DSRC-VU) OBU r ≥ 10 dB v območju –3 dB: (REDCR) RSU t ≥ 10 dB (DSRC-VU) OBU r ≥ 6 dB |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D6 (*) |
Modulacija |
dvonivojska amplitudna modulacija |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D6a (*) |
Indeks modulacije |
0,5 … 0,9 |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D6b |
Očesni vzorec |
≥ 90 % (čas) / ≥ 85 % (amplituda) |
|
||||||||
D7 (*) |
Kodiranje podatkov |
FM0 Bit ‘1’ ima prehode samo na začetku in koncu bitnega intervala. Bit ‘0’ ima dodaten prehod sredi bitnega intervala v primerjavi z bitom ‘1’. |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D8 (*) |
Bitna hitrost |
500 kBit/s |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D8a |
Toleranca ure za serijski premik podatkov |
boljša od ± 100 ppm |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D9 (*) |
Delež napačnih bitov (B.E.R.) za komunikacijo |
≤10 – 6, če je pripadajoča moč na OBU (DSRC-VU) v razponu, danem od [D11a to D11b]. |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D10 |
Prožilec bujenja za OBU (DSRC-VU) |
OBU (DSRC-VU) se prebudi ob prejemu okvira z 11 ali več okteti (vključno s preambulo). |
Ni potreben poseben budilni vzorec. DSRC-VU se lahko prebudi ob prejemu okvira z manj kot 11 okteti. (skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D10a |
najdaljši zagonski čas |
≤ 5 ms |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D11 |
Cona komunikacije |
prostorsko območje, v katerem se sprejema B.E.R. v skladu z D9a |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D11a (*) |
Meja moči za komunikacijo (zgornja) |
– 24dBm |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D11b (*) |
Meja moči za komunikacijo (spodnja) |
pripadajoča moč:
|
(skladno s standardom EN 12253) razširjena zahteva za vodoravne kote do ± 45° zaradi primerov uporabe, opredeljenih v tem dodatku |
||||||||
D12 (*) |
Minimalna raven moči za (DSRC-VU) |
– 60 dBm |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D13 |
Preambula |
Preambula je obvezna. |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D13a |
Dolžina in vzorec preambule |
16 bitov ± 1 bit FM0 kodirano kot ‘1’ bit |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D13b |
Valovna oblika preambule |
izmenjujoče se zaporedje nizke in visoke ravni s trajanjem impulza 2 μs Toleranca je podana z D8a. |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||||
D13c |
Zaključni biti |
RSU (REDCR) lahko odpošlje največ 8 bitov po zaključni zastavici. Od OBU (DSRC-VU) se ne zahteva, da bi te dodatne bite upoštevala. |
(skladno s standardom EN 12253) |
Tabela 14.2
Parametri za navzgornjo povezavo
Točka št. |
Parameter |
Vrednosti |
Opomba |
||||||
U1 (**) |
Podnosilne frekvence |
OBU (DSRC-VU) podpira 1,5 MHz in 2,0 MHz. RSU (REDCR) podpira 1,5 MHz ali 2,0 MHz ali obe. U1-0: 1,5 MHz U1-1: 2,0 MHz |
Izbira podnosilne frekvence (1,5 MHz ali 2,0 MHz) je odvisna od izbranega profila iz standarda EN 13372. |
||||||
U1a (**) |
Toleranca podnosilnih frekvenc |
v razponu ± 0,1 % |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U1b |
Uporaba bočnih pasov |
isti podatki na obeh straneh |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U2 (**) |
OBU (DSRC-VU) maska spektra oddajnika |
V skladu z EN12253:
|
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U4a (**) |
Največji enobočni E.I.R.P. (smer snopa) |
Dve možnosti:
|
v skladu s prijavljeno in objavljeno specifikacijo oblikovalca opreme |
||||||
U4b (**) |
Največji enobočni E.I.R.P. (35°) |
Dve možnosti:
|
v skladu s prijavljeno in objavljeno specifikacijo oblikovalca opreme |
||||||
U5 |
Polarizacija |
levosučna krožna |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U5a |
Navzkrižna polarizacija |
XPD: v smeri snopa: (REDCR) RSU r ≥ 15 dB (DSRC-VU) OBU t ≥ 10 dB v območju –3 dB: (REDCR) RSU r ≥ 10 dB (DSRC-VU) OBU t ≥ 6 dB |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U6 |
podnosilna modulacija |
2-PSK Šifrirani podatki sinhronizirani s podnosilcem: prehodi šifriranih podatkov sovpadajo s prehodi podnosilca. |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U6b |
Obratovalni cikel |
obratovalni cikel: 50 % ± α, α ≤ 5 % |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U6c |
modulacija na nosilcu |
množenje moduliranega podnosilca z nosilcem |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U7 (**) |
Kodiranje podatkov |
NRZI (brez prehoda na začetku bita ‘1’, prehod na začetku bita ‘0’, brez prehoda znotraj bita) |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U8 (**) |
Bitna hitrost |
250 kbit/s |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U8a |
Toleranca ure za serijski premik podatkov |
v območju ± 1 000 ppm |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U9 |
Delež napačnih bitov (B.E.R.) za komunikacijo |
≤10 – 6 |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U11 |
Cona komunikacije |
prostorsko območje, v katerem se nahaja DSRC-VU, in sicer tako, da njegove prenose sprejema REDCR z B.E.R., ki je nižji od tistega, ki je naveden v U9a. |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U12a (**) |
Ojačitev pri pretvorbi (spodnja meja) |
1 dB za vsak bočni pas Kotni razpon: krožno simetričen med smerjo snopa in ± 35° ter |
|
||||||
med – 45° – + 45°, ustreza ploskvi, vzporedni s cestiščem, če je DSRC-VU pozneje nameščen v vozilu (azimut). |
večji od razpona vrednosti, določenega za vodoravne kote do ± 45°, zaradi primerov uporabe, opredeljenih v tem dodatku |
||||||||
U12b (**) |
Ojačitev pri pretvorbi (zgornja meja) |
10 dB za vsak bočni pas |
manjša od vrednosti, določene za vsak bočni pas znotraj krožnega stožca okrog smeri snopa s kotom odpiranja ± 45° |
||||||
U13 |
Preambula |
Preambula je obvezna. |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U13a |
Preambula dolžina in vzorec |
od 32 do 36 μs, modulirana samo s podnosilcem, nato 8 bitov ‘0’, kodiranih NRZI. |
(skladno s standardom EN 12253) |
||||||
U13b |
Zaključni biti |
DSRC-VU lahko odpošlje največ 8 bitov po zaključni zastavici. Od RSU (REDCR) se ne zahteva, da bi te dodatne bite upoštevala. |
(skladno s standardom EN 12253) |
5.3.3 Zasnova antene
5.3.3.1 Antena REDCR
DSC_30 |
Zasnova antene REDCR je odvisna od komercialne zasnove, ki omogoča delovanje v mejah, opredeljenih v oddelku 5.3.2 in ki je prilagojena za najboljšo možno zmogljivost branja DSRC-REDCR za poseben namen in za okoliščine branja, za kakršne je bil zasnovan REDCR. |
5.3.3.2 Antena VU
DSC_31 |
Zasnova antene DSRC-VU je odvisna od komercialne zasnove, ki omogoča delovanje v mejah, opredeljenih v oddelku 5.3.2 in ki je prilagojena za najboljšo možno zmogljivost branja DSRC-REDCR za poseben namen in za okoliščine branja, za kakršne je bil zasnovan REDCR. |
DSC_32 |
Antena VU mora biti pritrjena na sprednje vetrobransko steklo vozila ali blizu njega, kakor je navedeno v oddelku 5.1. |
DSC_33 |
V preskusnem okolju v servisni delavnici (glej oddelek 6.3) se mora antena DSRC-VU, pritrjena, kot je navedeno v oddelku 5.1, uspešno povezati s standardno preskusno komunikacijo in uspešno posredovati transakcijo RTM, kot je opredeljena v tej prilogi, na razdalji 2–10 m, nad 99 % časa, izračunano kot povprečje na podlagi 1 000 poizvedb. |
5.4 Zahteve protokola DSRC za RTM
5.4.1 Pregled
DSC_34 |
Protokol transakcije za prenos podatkov preko povezave vmesnika 5,8 GHz DSRC poteka po spodaj navedenem postopku. V tem oddelku je opisan potek transakcije v idealnih pogojih brez ponovnega oddajanja ali prekinitev komunikacije. Opomba: namen faze inicializacije (korak 1) je vzpostaviti komunikacijo med REDCR in tistimi DSRC-VU, ki so vstopile v transakcijsko cono 5,8 GHz DSRC (nadrejeni in podrejeni udeleženec), vendar še niso vzpostavile komunikacije z REDCR, in obvestiti procese aplikacije.
|
— |
Korak 1
Inicializacija. REDCR pošlje okvir s „tabelo storitev signala oddajnika“ (BST), ki v seznamu storitev, ki jih podpira, zajema identifikatorje aplikacije (AIDs). V aplikaciji RTM bo to samo storitev z vrednostjo AID = 2 („tovor in vozni park“, Freight&Fleet). DSRC-VU ovrednoti prejeto BST in odgovori (glej spodaj) s seznamom podprtih aplikacij v domeni Freight&Fleet oziroma ne odgovori, če nobena ni podprta. Če REDCR ne ponudi AID=2, DSRC-VU ne odgovori REDCR.
— |
Korak 2
DSRC-VU pošlje okvir z zahtevo za dodelitev zasebnega okna.
— |
Korak 3
REDCR pošlje okvir z dodelitvijo zasebnega okna.
— |
Korak 4
DSRC-VU uporabi dodeljeno zasebno okno za pošiljanje okvira s svojo tabelo storitev vozila (VST). Ta VST vsebuje seznam vseh različnih konkretizacij aplikacije, ki jih DSRC-VU podpira v okviru AID=2. Različne konkretizacije so določene s pomočjo edinstvene ustvarjene EID, vsaka je povezana z vrednostjo parametra Application Context Mark, ki označuje podprto aplikacijo in standard.
— |
Korak 5
REDCR nato analizira ponujeno VST, nato pa ali prekine zvezo (RELEASE), ker ga ne zanima nič od tistega, kar nudi VST (tj. prejema VST od DSRC-VU, ki ne podpira transakcije RTM), ali, če prejme ustrezno VST, začne konkretizacijo aplikacije.
— |
Korak 6
REDCR v ta namen pošlje okvir z ukazom za pridobitev podatkov RTM, pri čemer identificira konkretizacijo aplikacije RTM tako, da navede identifikator, ki ustreza konkretizaciji aplikacije RTM (kot jo je določila DSRC-VU v VST), in dodeli zasebno okno.
— |
Korak 7
DSRC-VU na novo dodeljeno zasebno okno uporabi za pošiljanje okvira z naslovljenim identifikatorjem, ki ustreza konkretizaciji aplikacije, kot je navedena v VST, sledi pa ji atribut RtmData (element koristnih podatkov + zaščitni element).
— |
Korak 8
Če se zahteva več storitev, se vrednost ‘n’ spremeni v referenčno številko naslednje storitve in postopek se ponovi.
— |
Korak 9
REDCR potrdi prejem podatkov tako, da pošlje DSRC-VU okvir z ukazom RELEASE, s katerim slednji prekine sejo ali, če ni potrdil uspešnega prejema LDPU, se vrne na korak 6.
Slika 14.6
Potek procesa RTM preko 5,8 GHz DSRC
5.4.2 Ukazi
DSC_35 |
Edine funkcije, ki se uporabljajo v fazi transakcije RTM, so naslednji ukazi: — INITIALISATION.request : Ukaz, ki ga REDCR pošlje v obliki oddajanja z opredelitvijo aplikacij, ki jih podpira — INITIALISATION.response : Odgovor, s katerim DSRC-VU potrjuje zvezo in ki vsebuje seznam podprtih konkretizacij aplikacij z značilnostmi in informacijami o njihovem naslavljanju (EID). — GET.request : Ukaz, ki ga REDCRpošlje v DSRC-VU in ki določa konkretizacijo aplikacije, ki bo naslovljena s pomočjo opredeljenega EID, kot je bil prejet v VST; s tem ukazom pa se DSRC-VU ukaže, da pošlje izbrane atribute s podatki. Cilj ukaza GET je, da REDCR dobi podatke od DSRC-VU. — GET.response : Odgovor DSRC-VU, ki vsebuje zahtevane podatke. — ACTION.request ECHO : Ukaz, s katerim se DSRC-VU ukaže, da povratne podatke DSRC-VU pošlje REDCR. Cilj ukaza ECHO je omogočiti servisnim delavnicam ali objektom za homologacijske preskuse, da preskusijo delovanje povezave DSRC, ne da bi potrebovali dostop do varnostnih poverilnic. — ACTION.response ECHO: Odgovor DSRC VU na ukaz ECHO. — EVENT_REPORT.request RELEASE: Ukaz, s katerim se DSRC-VU sporoči, da je transakcija končana. Cilj ukaza RELEASE je končati sejo z DSRC-VU. DSRC-VU po prejemu ukaza RELEASE ne odgovarja več na poizvedbe med tekočo povezavo. Opozorilo: v skladu s standardom EN 12834 se DSRC-VU ne bo povezala dvakrat z istim poizvedovalnikom, razen če je bila izven cone komunikacije 255 sekund ali če se je spremenila identifikacijska številka signala antene poizvedovalnika. |
5.4.3 Zaporedje ukazov pri poizvedbi
DSC_36 |
Opis transakcije z vidika zaporedja ukaza in odgovora:
Primer zaporedja transakcije in vsebine izmenjanih okvirov je opredeljen v oddelkih 5.4.7 in 5.4.8. |
5.4.4 Strukture podatkov
DSC_37 |
Semantična struktura podatkov med prenosom preko vmesnika 5,8 GHz DSRC mora biti skladna s tistim, kar je opisano v tem dodatku. V tem oddelku je določeno, kako so ti podatki strukturirani. |
DSC_38 |
Koristni podatki (podatki RTM) so sestavljeni iz združitve
|
DSC_39 |
Podatki RTM so naslovljeni kot atribut RTM = 1 in se prenesejo v RTM vsebnik = 10. |
DSC_40 |
Oznaka konteksta RTM identificira podprti standard v seriji standardov TARV (RTM ustreza delu 9). Modul ASN.1 za podatke DSRC znotraj aplikacije RTM se opredeli: ![]() ![]() |
5.4.5 Elementi RtmData, izvedena dejanja in opredelitve
DSC_41 |
Podatkovne vrednosti, ki jih izračuna VU in s katerimi se posodobijo zaščiteni podatki v DSRC-VU, se izračunajo v skladu s pravili,opredeljenimi v tabeli 14.3: Tabela 14.3 Elementi RtmData, izvedena dejanja in opredelitve
|
5.4.6 Mehanizem za prenos podatkov
DSC_42 |
REDCR zahteva predhodno opredeljene koristne podatke po fazi inicializacije, nato pa jih DSRC-VU posreduje v dodeljenem oknu. REDCR za pridobivanje podatkov uporabi ukaz GET. |
DSC_43 |
Pri vseh izmenjavah DSRC se podatki kodirajo z uporabo PER (Packed Encoding Rules). |
5.4.7 Podroben opis transakcije DSRC
DSC_44 |
Inicializacija se izvede v skladu z DSC_44 – DSC_48 in tabelami 14.4 – 14.9. V fazi inicializacije REDCR začne tako, da pošlje okvir z BST („tabela storitev signala oddajnika“, Beacon Service Table) v skladu s standardom EN 12834 in oddelki 6.2, 6.3, 6.4 ter 7.1 standarda EN 13372, z nastavitvami, kot so navedene v tabeli 14.4. Tabela 14.4 Inicializacija – nastavitve okvira BST
Praktičen primer nastavitev iz tabele 14.4 z navedbo bitnega kodiranja je v tabeli 14.5. Tabela 14.5 Inicializacija – primer vsebine okvira BST
|
DSC_45 |
DSRC-VU med prejemom BST zahteva dodelitev zasebnega okna v skladu s standardom EN 12795 in oddelkom 7.1.1 standarda EN 13372, brez posebnih nastavitev RTM. V tabeli 14.6 je primer bitnega kodiranja. Tabela 14.6 Inicializacija – vsebina okvira zahtevka za dodelitev zasebnega okna
|
DSC_46 |
REDCR nato odgovori z dodelitvijo zasebnega okna v skladu s standardom EN 12795 in oddelkom 7.1.1 standarda EN 13372 brez posebnih nastavitev RTM. V tabeli 14.7 je primer bitnega kodiranja. Tabela 14.7 Inicializacija – Vsebina okvira dodelitve zasebnega okna
|
DSC_47 |
DSRC-VU, ob prejemu dodelitve zasebnega okna pošlje svojo VST („tabelo storitev vozila“, Vehicle Service Table) v skladu s standardom EN 12834 in oddelki 6.2, 6.3, 6.4 in 7.1 standarda EN 13372, z nastavitvami, kot so navedene v tabeli 14.8, ob uporabi dodeljenega okna za prenos. Tabela 14.8 Inicializacija – nastavitve okvira VST
|
DSC_48 |
DSRC-VU podpira aplikacijo „Freight and Fleet“, ki se identificira z identifikatorjem aplikacije ‘2’. Lahko so podprti tudi drugi identifikatorji aplikacije, vendar v tej VST ne obstajajo, saj BST zahteva samo AID = 2. Polje „Aplikacije“ vsebuje seznam podprtih konkretizacij aplikacije v DSRC-VU Za vsako podprto konkretizacijo aplikacije je naveden sklic na ustrezni standard, narejen iz oznake Rtm Context, ki je sestavljena iz identifikatorja objekta, ki predstavlja povezani standard, njegov del (9 za RTM) in morebitno verzijo, ter EID, ki ga ustvari DSRC-VU in je povezan s to konkretizacijo aplikacije. Praktičen primer nastavitev iz tabele 14.8 z navedbo bitnega kodiranja je v tabeli 14.9. Tabela 14.9 Inicializacija – primer vsebine okvira VST
|
DCS_49 |
REDCR nato prebere podatke z ukazom GET, ki je skladen z ukazom GET, opredeljenim v oddelkih 6.2, 6.3 in 6.4 standarda EN 13372 ter standardu EN 12834, z nastavitvami, kot so navedene v tabeli 14.10. Tabela 14.10 Predstavitev – nastavitve okvira zahtevka GET
V Tabeli 14.11 je prikazan primer branja podatkov RTM. Tabela 14.11 Predstavitev – primer okvira Get Request
|
DSC_50 |
DSRC-VU ob prejemu zahtevka GET pošlje odgovor GET z zahtevanimi podatki, ki so v skladu z odgovorom GET, opredeljenim v oddelkih 6.2, 6.3 in 6.4 standarda EN 13372 ter standardu EN 12834, z nastavitvami, kot so navedene v tabeli 14.12. Tabela 14.12 Predstavitev – nastavitve okvira odgovora GET
V Tabeli 14.13 je prikazan primer branja podatkov RTM. Tabela 14.13 Predstavitev – primer vsebine okvira odgovora
|
DSC_51 |
REDCR nato zaključi povezavo z ukazom EVENT_REPORT, RELEASE, ki je v skladu s točkami 6.2, 6.3 in 6.4 standardaEN 13372 ter oddelek 7.3.8 standarda EN 12834, brez posebnih nastavitev RTM. V tabeli 14.14 je prikazan primer bitnega kodiranja primera ukaza RELEASE. Tabela 14.14 Prekinitev. Vsebina okvira EVENT_REPORT RELEASE
|
DSC_52 |
Ni predvideno, da bi DSRC-VU odgovoril na ukaz Release. Komunikacija je zaključena. |
5.4.8 Opis preskusne transakcije DSRC
DSC_53 |
Opraviti je treba celotne preskuse, vključno z zaščito podatkov, kot je opredeljeno v Dodatku 11, Skupni varnostni mehanizmi, in sicer jih morajo opraviti pooblaščene osebe, ki imajo dostop do postopkov zaščite, z običajnim ukazom GET, kot je opredeljeno zgoraj. |
DSC_54 |
Naročanje in redni kontrolni pregledi, pri katerih je potrebno dešifriranje in razumevanje dešifriranih podatkov, se izvede, kot je navedeno v Dodatku 11, Skupni varnostni mehanizmi, in dodatku 9, Homologacijski seznam minimalnih potrebnih preskusov. Vendar pa je osnovno komunikacijo DSRC mogoče preizkusiti z ukazom ECHO. Taki preskusi se lahko zahtevajo pri naročilu, ob rednem kontrolnem pregledu ali tudi sicer, če tako zahteva pristojni nadzorni organ ali Uredba (EU) št. 165/2014 (glej oddelek 6). |
DSC_55 |
Za izvedbo osnovnega preskusa komunikacije REDCR da ukaz ECHO med sejo, t.j. po uspešno končani fazi inicializacije. Zaporedje interakcij je podobno zaporedju pri poizvedbi:
|
— | Korak 1
REDCR pošlje „tabelo storitev signala oddajnika“ (BST), ki vsebuje tudi identifikatorje aplikacije (AID) v seznamu storitev, ki ga podpira. V aplikacijah RTM bo to preprosto storitev z vrednostjo AID = 2.
— |
Korak 2
DSRC-VU pošlje zahtevek za dodelitev zasebnega okna.
— |
Korak 3
REDCR pošlje dodelitev zasebnega okna.
— |
Korak 4
DSRC-VU v dodeljenem zasebnem oknu pošlje svojo tabelo storitev vozila (VST). Ta VST vsebuje seznam vseh različnih konkretizacij aplikacije, ki jih ta DSRC-VU podpira v sklopu AID=2. Različne konkretizacije so določene s pomočjo edinstvenih EID, vsaka je povezana z vrednostjo parametra, ki označuje podprto konkretizacijo aplikacije in standard.
— |
Korak 5
REDCR nato analizira ponujeno VST, nato pa ali prekine zvezo (RELEASE), ker ga ne zanima nič od tistega, kar nudi VST (tj. prejema VST od DSRC-VU, ki ni RTM VU), ali, če prejme ustrezno VST, začne konkretizacijo aplikacije.
— |
Korak 6
REDCR da ukaz (ECHO) določeni DSRC-VU in dodeli zasebno okno.
— |
Korak 7
DSRC-VU v pravkar dodeljenem zasebnem oknu pošlje okvir odgovora ECHO.
V tabelah spodaj je praktično prikazana seja izmenjave zahtevka ECHO.
DSC_56 |
Inicializacija se izvede v skladu z oddelkkom 5.4.7 DSC_44 – DSC_48 in tabelami 14.4 – 14.9. |
DSC_57 |
REDCR nato da ukaz ACTION, ECHO v skladu s standardom ISO 14906, ki vsebuje 100 oktetov podatkov brez posebnih nastavitev za RTM. V tabeli 14.15 je prikazana vsebina okvira, ki ga pošlje REDCR. Tabela 14.15 Primer okvira z ukazom ACTION, ECHO
|
DSC_58 |
DSRC-VU ob prejemu zahtevka ECHO pošlje odgovor ECHO v obsegu 100 oktetov podatkov kot odraz prejetega ukaza v skladu s standardom ISO 14906 brez posebnih nastavitev za RTM. V tabeli 14.16 je prikazan primer kodiranja na bitni ravni. Tabela 14.16 Primer okvira z odgovorom ACTION, ECHO
|
5.5 Podpora za Direktivo 2015/71/EU
5.5.1 Pregled
DSC_59 |
Za podporo za Direktivo 2015/719/ES o največji teži in dimenzijah težkih tovornih vozil bo protokol transakcije za prenos podatkov OWS preko povezave z vmesnikom 5,8 GHz DSRC enak kot protokol za podatke RTM (glej 5.4.1) z edino razliko, da se bo z identifikatorjem objekta, ki se nanaša na standard TARV, naslavljal del 20 standarda ISO 15638 (TARV), ki se nanaša na WOB/OWS. |
5.5.2 Ukazi
DSC_60 |
Ukazi za transakcijo OWS bodo enaki kot ukazi za transakcijo RTM. |
5.5.3 Zaporedje ukazov pri poizvedbi
DSC_61 |
Zaporedje ukazov pri poizvedbi bo za podatke OWS enako kot za podatke RTM. |
5.5.4 Strukture podatkov
DSC_62 |
Koristni podatki (podatki OWS) so sestavljeni iz združitve
|
5.5.5 Modul ASN.1 za transakcijo OWS DSRC
DSC_63 |
Opredelitev modula ASN.1 za podatke DSRC znotraj aplikacije RTM se opredeli: ![]() |
5.5.6 Elementi OwsData, izvedena dejanja in opredelitve
Elementi OwsData so opredeljeni tako, da podpirajo Direktivo 2015/719/ES o največji teži in dimenzijah težkih tovornih vozil. Njihov pomen:
— |
recordedWeight pomeni celotno izmerjeno težo težkega tovornega vozila z natančnostjo 10 kg, kot je opredeljeno v standardu EN ISO 14906. Npr. vrednost 2 500 pomeni težo 25 ton; |
— |
axlesConfiguration pomeni konfiguracijo težkega tovornega vozila glede števila osi. Konfiguracija je opredeljena z bitno masko dolžine 20 bitov (razširjeno iz standarda EN ISO 14906). Bitna maska 2 bitov predstavlja konfiguracijo osi z naslednjim formatom::
Zadnji 4 biti so rezervirani za prihodnje možnosti uporabe.
|
— |
axlesRecordedWeight predstavlja določeno težo, zapisano za vsako os, z natančnostjo 10 kg. Za vsako os se uporabljata dva okteta. Npr. vrednost 150 pomeni težo 1 500 kg; |
Drugi podatkovni tipi so opredeljeni v 5.4.5.
5.5.7 Mehanizem za prenos podatkov
DSC_64 |
Mehanizem za prenos podatkov za podatke OWS med poizvedovalnikom in napravo DSRC v vozilu je isti kot za podatke RTM (glej 5.4.6). |
DSC_65 |
Prenos podatkov med platformo, ki zbira podatke o največji teži, in napravo DSRC v vozilu temelji na fizični povezavi, vmesnikih in protokolih, opredeljenih v oddelku 5.6. |
5.6 Prenos podatkov med DSRC-VU in VU
5.6.1 Fizična povezava in vmesniki
DSC_66 |
VU in DSRC-VU sta lahko povezani s fizičnim kablom ali brezžično komunikacijo kratkega dosega, ki temelji na Bluetooth v4.0 BLE. |
DSC_67 |
Ne glede ne izbiro fizične povezave in vmesnika morajo biti izpolnjeni naslednji elementi: |
DSC_68 |
|
DSC_69 |
|
DSC_70 |
|
5.6.2 Protokol aplikacije
DSC_71 |
Naloga protokola aplikacije med opremo za komunikacijo na daljavo VU in DSRC-VU je redno prenašanje komunikacije na daljavo od VU do DSRC. |
DSC_72 |
Določeni so naslednji glavni ukazi:
|
DSC_73 |
Navedene ukaze je mogoče v ASN1.0 opredeliti kot: ![]() |
DSC_74 |
Opis ukazov in parametrov:
|
DSC_75 |
Inicializacija komunikacijske povezave se izvede šele po namestitvi, kalibraciji in zagonu motorja / vklopu VU.
|
DSC_76 |
Po ponovnem zagonu DSRC-VU ali VU je treba odstraniti vse obstoječe komunikacijske povezave, saj bi lahko obstajale „obvisele povezave“ zaradi nenadne zaustavitve VU.
|
5.7 Obravnava napak
5.7.1 Beleženje in sporočanje podatkov v DSRC-VU
DSC_77 |
Funkcija VUSM podatke, ki so že zaščiteni, posreduje DSRC-VU. VUSM preveri, da so bili podatki, ki so bili zapisani v DSRC-VU, zapisani pravilno. Zapis napak v prenosu podatkov od VU v pomnilnik DSRC-VU in poročanje o njih se zapisuje s tipom EventFaultType in nastavitvijo vrednosti enum na ‘62’H, napaka v komunikaciji opreme za komunikacijo na daljavo, skupaj s časovnim žigom. |
DSC_78 |
VU za zapis „napak v notranji komunikaciji VU“ vzdržuje datoteko, označeno z edinstvenim imenom, ki ga inšpektorji brez težav ugotovijo. |
DSC_79 |
Če VUPM poskusi pridobiti podatke VU od varnostnega modula (da bi jih posredoval VU-DSRC), vendar ne uspe, ta neuspeh zapiše s tipom EventFaultType in nastavitvijo vrednosti enum na ‘62’H Remote Communication Facility, napaka v komunikaciji, skupaj s časovnim žigom. Neuspešna komunikacija se zazna, če sporočilo
|
5.7.2 Napake v brezžični komunikaciji
DSC_80 |
Obravnava napak v komunikaciji mora biti skladna s povezanimi standardi DSRC, in sicer EN 300 674-1, EN 12253, EN 12795, EN 12834 ter ustreznimi parametri standarda EN 13372. |
5.7.2.1 Napake pri šifriranju in podpisovanju
DSC_81 |
Napake pri šifriranju in podpisovanju se obravnavajo, kot je opredeljeno v Dodatku 11, Skupni varnostni mehanizmi, in niso prisotne v sporočilih o napakah, povezanih s prenosom podatkom preko DSRC. |
5.7.2.2 Beleženje napak
Medij DSRC je dinamična brezžična komunikacija v okolju, ki je negotovo glede atmosferskih pogojev in interferenc, zlasti v kombinacijah „prenosnega REDCR“ in „premikajočega se vozila“, ki nastopajo v tej aplikaciji. Zato je treba ugotoviti razliko med „nebranjem“ in stanjem „napake“. Pri transakciji preko brezžičnega vmesnika je nebranje pogosto, navadno mu sledi ponoven poskus, tj. ponovno oddajanje BST in ponoven poskus vzpostavitve zaporedja, kar večinoma pripelje do uspešne komunikacijske povezave in prenosa podatkov, razen če se ciljno vozilo v času, potrebnem za ponovno oddajanje, premakne iz dosega. (Za „uspešen“ primer branja je bilo morda potrebnih več ponovnih poskusov.)
Vzrok za nebranje je lahko, da anteni nista bili pravilno povezani (napaka pri „nameritvi“); ker je ena od anten zakrita pred signalom – morda namenoma, lahko pa tudi zaradi fizične prisotnosti drugega vozila; radijska interferenca, zlasti od WIFI okrog 5,8 GHz ali drugih javno dostopnih brezžičnih komunikacij, povzroči pa jo lahko tudi radarska interferenca ali težavni atmosferski pogoji (npr. med nevihto); ali preprosto zato, ker se je vozilo premaknilo iz dosega komunikacije z DSRC. Posameznih primerov nebranja zaradi njihove narave ni mogoče zapisati, pač zato, ker komunikacije preprosto ni bilo.
Če pa predstavnik pristojnega nadzornega organa izbere vozilo in poskusi opraviti poizvedbo njegovega DSRC-VU, a ne pride do uspešnega prenosa podatkov, je do te napake morda prišlo zaradi namernega posega, zato mora biti predstavniku pristojnega nadzornega organa omogočeno, da napako zabeleži in opozori kolege, ki so naprej ob cesti, da je morda prišlo do kršitve. Kolegi lahko nato ustavijo vozilo in opravijo fizični pregled. Vendar pa uspešne komunikacije ni bilo, zato DSRC-VU ne more posredovati podatkov o napaki. Tako poročanje mora biti torej odvisno od zasnove opreme REDCR.
„Nebranje“ se tehnično razlikuje od „napake“. V tej zvezi „napaka“ pomeni pridobitev napačne vrednosti.
Podatki, ki se posredujejo DSRC-VU, so ob posredovanju še zaščiteni, zato jih je moral preveriti posredovalec podatkov (glej oddelek 5.4).
Podatki, ki se nato prenesejo skozi vmesnik po zraku, se preverjajo s cikličnimi preverjanji redundance (CRC) na ravni komunikacij. Če jih CRC potrdi, so podatki pravilni. Če jih CRC ne potrdi, se podatki pošljejo ponovno. Verjetnost, da bi podatki nepravilno prišli skozi CRC, je statistično tako majhna, da jo je mogoče zanemariti.
Če CRC ne potrdi podatkov in ni časa za ponoven prenos in prejem pravilnih podatkov, izid ne bo napaka, temveč konkretizacija določenega tipa napake pri branju.
Edini pomemben podatek o „napaki“, ki se lahko zapiše, je število uspešnih konkretizacij transakcij, ki so se odvile, ne da bi pri njih prišlo do uspešnega prenosa podatkov v REDCR.
DSC_82 |
REDCR zato zapiše, skupaj s časovnim žigom, število primerov, v katerih je bila faza „inicializacije“ poizvedbe preko DSRC sicer uspešna, vendar je bila transakcija prekinjena, preden je REDCR uspešno prejel podatke. Podatki so na razpolago predstavniku pristojnega nadzornega organa in so shranjeni v pomnilniku opreme REDCR. Sredstva, s katerimi se to doseže, so odvisna od zasnove proizvoda ali specifikacije pristojnega nadzornega organa. Edini pomembni podatek o „napaki“, ki ga je mogoče zapisati, je, kolikokrat REDCR ni uspelo dešifrirati prejetih podatkov. Vendar bo to odvisno zgolj od učinkovitosti programske opreme REDCR. Lahko se zgodi, da so podatki tehnično dešifrirani, vendar semantično nimajo nobenega pomena. |
DSC_83 |
Zato REDCR zapiše, skupaj s časovnim žigom, kolikokrat je neuspešno poskusil dešifrirati podatke, ki jih je prejel preko vmesnika DSRC. |
6 NAROČANJE IN REDNI KONTROLNI PREGLEDI ZA FUNKCIJO KOMUNIKACIJE NA DALJAVO
6.1 Splošno
DSC_84 |
Za funkcijo komunikacije na daljavo sta predvideni dve vrsti preskusov:
|
6.2 ECHO
Določbe tega odstavka se nanašajo posebej na preskus, s katerim se ugotavlja, ali je povezava DSRC-REDCR >>-:-<DSRC-VU funkcionalno aktivna.
Cilj ukaza ECHO je omogočiti servisnim delavnicam ali objektom za homologacijske preskuse, da preskusijo delovanje povezave DSRC, ne da bi potrebovali dostop do varnostnih poverilnic. Zato je dovolj, da preskuševalčeva oprema inicializira komunikacijo preko DSRC (tako, da pošlje BST z AID = 2), nato pa pošlje ukaz ECHO in bo, če DSRC deluje, prejela odgovor ECHO. Podrobnosti so navedene voddelku 5.4.8. Če povezava DSRC (DSRC-REDCR >>-:-<DSRC-VU) ta odgovor prejme pravilno, je mogoče potrditi, da deluje pravilno.
6.3 Preskus za preveritev vsebine zaščitenih podatkov
DSC_85 |
S tem testom se preverja zaščiteni pretok podatkov od začetka do konca. Za tak preskus je potreben preskusni bralnik DSRC. Preskusni bralnik DSRC opravlja enako funkcijo in se uporablja z enakimi specifikacijami kot bralnik, ki ga uporabljajo organi javnega reda, edina razlika je, da se za avtentikacijo uporabnika preskusnega bralnika DSRC ne uporablja nadzorna kartica, temveč kartica servisne delavnice. Preskus se lahko izvede po začetni aktivaciji pametnega tahografa ali po končanem postopku kalibracije. Po aktivaciji enota v vozilu ustvari in sporoči DSRC-VU zaščitene podatke o zgodnjem odkrivanju. |
DSC_86 |
Osebje servisne delavnice mora postaviti preskusni bralnik na razdalji 2–10 metrov pred vozilom. |
DSC_87 |
Nato osebje servisne delavnice vstavi kartico servisne delavnice v preskusni bralnik, da lahko zahteva poizvedbo podatkov o zgodnjem odkrivanju v enoti v vozilu. Po uspešni poizvedbi si osebje servisne delavnice ogleda prejete podatke, da bi zagotovilo, da je bila njihova celovitost uspešno potrjena in da so bili uspešno dešifrirani. |
(*) – Za parametre navzdolnje povezave je potreben preskus skladnosti v skladu z ustreznim preskusom parametra iz standarda EN 300 674-1.
(**) – Za parametre navzgornje povezave je potreben preskus skladnosti v skladu z ustreznim preskusom parametra iz standarda EN 300 674-1.
Dodatek 15
MIGRACIJA: UPRAVLJANJE SOOBSTOJA NAPRAV RAZLIČNIH GENERACIJ
KAZALO
1. |
OPREDELITVE POJMOV | 497 |
2. |
SPLOŠNE DOLOČBE | 497 |
2.1. |
Pregled prehoda | 497 |
2.2. |
Interoperabilnost med VU in karticami | 498 |
2.3. |
Interoperabilnost med VU in tipali gibanja | 498 |
2.4. |
Interoperabilnost med enotami v vozilu, tahografskimi karticami in opremo za prenos podatkov | 498 |
2.4.1 |
Neposredni prenos podatkov s strani IDE | 498 |
2.4.2 |
Prenos podatkov s kartice prek enote v vozilu | 499 |
2.4.3 |
Prenos podatkov iz enote v vozilu | 499 |
2.5. |
Interoperabilnost med vu in kalibracijsko opremo | 499 |
3. |
GLAVNI KORAKI V OBDOBJU PRED DATUMOM UVEDBE | 499 |
4. |
DOLOČBE ZA OBDOBJE PO DATUMU UVEDBE | 499 |
1. OPREDELITVE POJMOV
Za namen tega dodatka se uporabljajo naslednje opredelitve:
sistem pametnih tahografov : kot je opredeljen v tej prilogi (poglavje 1: opredelitev bbb));
tahografski sistem prve generacije : kot je opredeljen v tej uredbi (člen 2: opredelitev 1);
tahografski sistem druge generacije : kot je opredeljen v tej uredbi (člen 2: opredelitev 7);
datum uvedbe : kot je opredeljen v tej prilogi (poglavje 1: opredelitev ccc));
inteligentna namenska oprema (IDE) : oprema, ki se uporablja za prenos podatkov, kot je opredeljeno v Dodatku 7 k tej prilogi.
2. SPLOŠNE DOLOČBE
2.1. Pregled prehoda
Uvodne izjave te priloge vsebujejo pregled prehoda med tahografskima sistemoma prve in druge generacije.
Poleg določb iz teh uvodnih izjav:
— |
tipala gibanja prve generacije ne bodo interoperabilna z enotami v vozilu druge generacije, |
— |
se bodo tipala gibanja druge generacije začela nameščati v vozila hkrati z enotami v vozilu druge generacije, |
— |
bo potreben nadaljnji razvoj opreme za prenos podatkov in kalibracijo, da bo podpirala uporabo z zapisovalnimi napravami in tahografskimi karticami obeh generacij. |
2.2. Interoperabilnost med VU in karticami
Razume se, da so tahografske kartice prve generacije interoperabilne z enotami v vozilu prve generacije (v skladu s Prilogo 1B k tej uredbi) ter da so tahografske kartice druge generacije interoperabilne z enotami v vozilu druge generacije (v skladu s Prilogo 1C k tej uredbi). Poleg tega veljajo tudi spodnje zahteve.
MIG_001 |
Razen kot je določeno v zahtevah MIG_004 in MIG_005, se tahografske kartice prve generacije lahko še naprej uporabljajo v enotah v vozilu druge generacije do datuma izteka njihove veljavnosti. Vendar njihovi imetniki lahko zaprosijo za nadomestitev teh kartic s tahografskimi karticami druge generacije, takoj ko bodo te na voljo. |
MIG_002 |
Enote v vozilu druge generacije lahko uporabljajo katero koli vstavljeno veljavno vozniško in nadzorno kartico in kartico podjetja prve generacije. |
MIG_003 |
To zmožnost takšnih enot v vozilu lahko enkrat za vselej odpravijo servisne delavnice, tako da enote v vozilu tahografskih kartic prve generacije ne sprejemajo več. To lahko storijo samo potem, ko Evropska komisija sproži postopek, s katerim od servisnih delavnic to namerava zahtevati, na primer med rednimi kontrolnimi pregledi tahografov. |
MIG_004 |
Enote v vozilu druge generacije lahko uporabljajo samo kartice servisne delavnice druge generacije. |
MIG_005 |
Za določitev načina delovanja enote v vozilu druge generacije upoštevajo samo vrsto veljavnih vstavljenih kartic, ne glede na njihovo generacijo. |
MIG_006 |
Vsaka veljavna tahografska kartica druge generacije se lahko uporabi v enotah v vozilu prve generacije na točno enak način kot tahografske kartice iste vrste prve generacije. |
2.3. Interoperabilnost med VU in tipali gibanja
Razume se, da so tipala gibanja prve generacije interoperabilna z enotami v vozilu prve generacije ter da so tipala gibanja druge generacije interoperabilna z enotami v vozilu druge generacije. Poleg tega veljajo tudi spodnje zahteve.
MIG_007 |
Enote v vozilu druge generacije se ne morejo povezati in uporabljati s tipali gibanja prve generacije. |
MIG_008 |
tipala gibanja druge generacije se lahko povežejo in uporabljajo bodisi samo z enotami v vozilu druge generacije bodisi z enotami v vozilu obeh generacij. |
2.4. Interoperabilnost med enotami v vozilu, tahografskimi karticami in opremo za prenos podatkov
MIG_009 |
Oprema za prenos podatkov se lahko uporablja bodisi samo z eno generacijo enot v vozilu in tahografskih kartic bodisi z obema. |
2.4.1 Neposredni prenos podatkov s strani IDE
MIG_010 |
Podatke s tahografskih kartic ene generacije, vstavljene v njihove bralnike kartic, IDE prenese ob uporabi varnostnih mehanizmov in protokola za prenos podatkov za ustrezno generacijo, preneseni podatki pa so v formatu, določenem za to generacijo. |
MIG_011 |
Da se nadzor nad vozniki omogoči tudi nadzornim organom zunaj EU, je mogoče z vozniških kartic (in kartic servisne delavnice) druge generacije podatke prenesti na povsem enak način, kot z vozniških kartic (in kartic servisne delavnice) prve generacije. Tak prenos podatkov vključuje:
Tak prenos ne vključuje EF z aplikativnimi podatki, prisotnih na vozniških karticah (in karticah servisnih delavnic) druge generacije (EF z aplikativnimi podatki znotraj DF |
2.4.2 Prenos podatkov s kartice prek enote v vozilu
MIG_012 |
Podatki s kartice druge generacije, vstavljene v enoto v vozilu prve generacije, se prenesejo ob uporabi protokola za prenos podatkov prve generacije. Kartica na ukaze enote v vozilu odgovori na točno enak način kot kartica prve generacije in preneseni podatki so v enakem formatu kot podatki, preneseni s kartice prve generacije. |
MIG_013 |
S kartice prve generacije, vstavljene v enoto v vozilu druge generacije, se podatki prenesejo ob uporabi protokola za prenos podatkov, kot je opredeljen v Dodatku 7 k tej prilogi. Enota v vozilu pošilja ukaze kartici na točno enak način kot enota v vozilu prve generacije in preneseni podatki ustrezajo formatu, določenemu za kartice prve generacije. |
2.4.3 Prenos podatkov iz enote v vozilu
MIG_014 |
Iz enot v vozilu druge generacije se podatki prenesejo ob uporabi varnostnih mehanizmov druge generacije in protokola za prenos podatkov, kot je določen v Dodatku 7 k tej prilogi. |
MIG_015 |
Da se omogočita nadzor nad vozniki tudi nadzornim organom zunaj EU in prenos podatkov s strani servisnih delavnic zunaj EU, je neobvezno lahko omogočen tudi prenos podatkov iz enot v vozilu druge generacije ob uporabi varnostnih mehanizmov prve generacije in protokola za prenos podatkov prve generacije. Preneseni podatki so v enakem formatu kot podatki, preneseni iz enote v vozilu prve generacije. Ta funkcija se lahko izbere prek ukazov v meniju. |
2.5. Interoperabilnost med VU in kalibracijsko opremo
MIG_016 |
Kalibracijska oprema je zmožna opraviti kalibracijo katere koli generacije tahografov s pomočjo kalibracijskega protokola ustrezne generacije. Kalibracijska oprema se lahko uporablja bodisi samo z eno generacijo tahografov bodisi z obema. |
3. GLAVNI KORAKI V OBDOBJU PRED DATUMOM UVEDBE
MIG_017 |
Preskusni ključi in certifikati so proizvajalcem na voljo najpozneje 30 mesecev pred datumom uvedbe. |
MIG_018 |
Preskusi interoperabilnosti, če jih zahtevajo proizvajalci, so pripravljeni za izvedbo najpozneje 15 mesecev pred datumom uvedbe. |
MIG_019 |
Uradni ključi in certifikati so proizvajalcem na voljo najpozneje 12 mesecev pred datumom uvedbe. |
MIG_020 |
Države članice so zmožne izdati kartice servisne delavnice druge generacije najpozneje 3 mesece pred datumom uvedbe. |
MIG_021 |
Države članice so zmožne izdati vse vrste tahografskih kartic druge generacije najpozneje 1 mesec pred datumom uvedbe. |
4. DOLOČBE ZA OBDOBJE PO DATUMU UVEDBE
MIG_022 |
Po datumu uvedbe države članice izdajajo samo tahografske kartice druge generacije. |
MIG_023 |
Proizvajalcem enot v vozilu/tipal gibanja je dovoljena proizvodnja enot v vozilu/tipal gibanja prve generacije, dokler se uporabljajo v praksi, tako da se lahko nadomestijo okvarjeni deli. |
MIG_024 |
Proizvajalcem enot v vozilu/tipal gibanja je dovoljeno, da zaprosijo za obnovitev homologacije in jo pridobijo za že homologirane vrste enot v vozilu/tipal gibanja prve generacije. |
Dodatek 16
PRETVORNIK ZA VOZILA KATEGORIJ M1 IN N1
KAZALO
1. |
KRATICE IN REFERENČNI DOKUMENTI | 501 |
1.1. |
Kratice | 501 |
1.2. |
Referenčni standardi | 501 |
2. |
SPLOŠNE ZNAČILNOSTI IN FUNKCIJE PRETVORNIKA | 502 |
2.1. |
Splošni opis pretvornika | 502 |
2.2. |
Funkcije | 502 |
2.3. |
Varnost | 502 |
3. |
ZAHTEVE ZA ZAPISOVALNO NAPRAVO V PRIMERU NAMEŠČENEGA PRETVORNIKA | 502 |
4. |
KONSTRUKCIJSKE IN FUNKCIONALNE ZAHTEVE ZA PRETVORNIK | 503 |
4.1. |
Povezovanje in prilagajanje vhodnih impulzov hitrosti | 503 |
4.2. |
Prenašanje vhodnih impulzov v vgrajeno tipalo gibanja | 503 |
4.3. |
Vgrajeno tipalo gibanja | 503 |
4.4. |
Varnostne zahteve | 503 |
4.5. |
Delovne karakteristike | 504 |
4.6. |
Materiali | 504 |
4.7. |
Oznake | 504 |
5. |
NAMESTITEV ZAPISOVALNE NAPRAVE V PRIMERU UPORABE PRETVORNIKA | 504 |
5.1. |
Namestitev | 504 |
5.2. |
Zapečatenje | 505 |
6. |
PREVERJANJA, KONTROLNI PREGLEDI IN POPRAVILA | 505 |
6.1. |
Redni kontrolni pregledi | 505 |
7. |
HOMOLOGACIJA ZAPISOVALNE NAPRAVE V PRIMERU UPORABE PRETVORNIKA | 505 |
7.1. |
Splošne točke | 505 |
7.2. |
Potrdilo o funkcionalnosti | 506 |
1. KRATICE IN REFERENČNI DOKUMENTI
1.1. Kratice
TBD |
Bo določeno naknadno |
VU |
Enota v vozilu |
1.2. Referenčni standardi
ISO16844-3 Road vehicles – Tachograph systems – Part 3: Motion sensor interface
2. SPLOŠNE ZNAČILNOSTI IN FUNKCIJE PRETVORNIKA
2.1. Splošni opis pretvornika
ADA_001 |
Pretvornik povezani enoti v vozilu zagotavlja zaščitene podatke o gibanju vozila, ki stalno kažejo hitrost in prevoženo pot vozila. Pretvornik je namenjen le tistim vozilom, za katere se zahteva, da so opremljena z zapisovalno opremo v skladu s to uredbo. Pretvornik se namesti in uporablja samo v tipih vozil, opredeljenih v opredelitvi yy) „pretvornik“ Priloge IC, če namestitev druge vrste obstoječega tipala gibanja, ki sicer je v skladu z določbami te priloge in njenih dodatkov 1 do 16, mehansko ni mogoča, Pretvornik ni mehansko povezan s premikajočim se delom vozila, temveč je povezan z impulzi hitrosti/razdalje, ki jih ustvarjajo vgrajena tipala ali alternativni vmesniki. |
ADA_002 |
Homologirano tipalo gibanja (v skladu z določbami iz oddelka 8 Priloge IC „Homologacija zapisovalne naprave in tahografskih kartic“) se namesti v ohišje pretvornika, v katerem je tudi naprava za pretvarjanje impulzov, ki posreduje vhodne impulze v vgrajeno tipalo gibanja. Vgrajeno tipalo gibanja je povezano z enoto v vozilu, tako da je vmesnik med to enoto in pretvornikom v skladu z zahtevami iz standarda ISO 16844-3. |
2.2. Funkcije
ADA_003 |
Pretvornik ima tudi naslednje funkcije:
|
2.3. Varnost
ADA_004 |
V skladu s splošnim varnostnim ciljem v zvezi s tipalom gibanja, opredeljenim v Dodatku 10 k tej prilogi, pretvornik ni varnostno certificiran. Namesto tega se uporabljajo varnostne zahteve iz oddelka 4.4 tega dodatka. |
3. ZAHTEVE ZA ZAPISOVALNO NAPRAVO V PRIMERU NAMEŠČENEGA PRETVORNIKA
Zahteve v tem oddelku in naslednjih oddelkih pojasnjujejo zahteve iz te priloge v primeru uporabe pretvornika. Zadevne številke zahtev iz Priloge IC so navedene v oklepajih.
ADA_005 |
Zapisovalna naprava mora v vsakem vozilu, ki je opremljeno s pretvornikom, izpolnjevati vse določbe iz te priloge, razen če je v tem dodatku določeno drugače. |
ADA_006 |
V primeru nameščenega pretvornika je zapisovalna naprava sestavljena iz kablov, pretvornika (vključno s tipalom gibanja) in enote v vozilu [01]. |
ADA_007 |
Funkcija zaznavanja dogodkov in/ali napak zapisovalne naprave se spremeni, kot sledi:
|
ADA_008 |
Zapisovalna naprava zazna napake pretvornika, povezane z vgrajenim tipalom gibanja [88]. |
ADA_009 |
Funkcija kalibracije enote v vozilu omogoča samodejno povezovanje vgrajenega tipala gibanja z enoto v vozilu [202, 204]. |
4. KONSTRUKCIJSKE IN FUNKCIONALNE ZAHTEVE ZA PRETVORNIK
4.1. Povezovanje in prilagajanje vhodnih impulzov hitrosti
ADA_011 |
Vhodni vmesnik pretvornika sprejema frekvenčne impulze, ki kažejo hitrost in prevoženo pot vozila. Električne značilnosti vhodnih impulzov so: naknadno določi proizvajalec. Po potrebi se s prilagoditvami, ki so dostopne le proizvajalcu pretvornika in pooblaščeni servisni delavnici, ki pretvornike namešča, omogoči pravilno vmesniško povezovanje vhoda pretvornika z vozilom, če je ustrezno. |
ADA_012 |
Vhodni vmesnik pretvornika, če je ustrezno, lahko s fiksnim faktorjem množi ali deli frekvenčne impulze vhodnih impulzov hitrosti, da se signal prilagodi vrednosti v območju faktorja k, ki je določeno v tej prilogi (4 000 do 25 000 impulzov/km). Fiksni faktor lahko določita le proizvajalec pretvornika in pooblaščena servisna delavnica, ki opravlja namestitev pretvornika. |
4.2. Prenašanje vhodnih impulzov v vgrajeno tipalo gibanja
ADA_013 |
Vhodni impulzi, ki se po potrebi prilagodijo, kot je predpisano zgoraj, se prenesejo v vgrajeno tipalo gibanja, tako da to zazna vsak vhodni impulz. |
4.3. Vgrajeno tipalo gibanja
ADA_014 |
Vgrajeno tipalo gibanja stimulirajo preneseni impulzi, s čimer se omogoča pridobivanje podatkov o gibanju, ki točno prikazujejo gibanje vozila, kot če bi bilo tipalo mehansko povezano s premikajočim se delom vozila. |
ADA_015 |
Enota v vozilu za identifikacijo pretvornika uporablja identifikacijske podatke vgrajenega tipala gibanja [95]. |
ADA_016 |
Podatki o vgradnji, ki jih hrani vgrajeno tipalo gibanja, se štejejo kot podatki o namestitvi pretvornika [122]. |
4.4. Varnostne zahteve
ADA_017 |
Ohišje pretvornika je zasnovano tako, da ga ni mogoče odpreti. Ohišje je zapečateno, tako da je poskuse nepooblaščenih fizičnih posegov mogoče enostavno odkriti (npr. na podlagi vizualnega pregleda, glej ADA_035). Za pečate veljajo enake zahteve kot za pečate tipala gibanja [398 do 406]. |
ADA_018 |
Vgrajenega tipala gibanja ni mogoče odstraniti iz pretvornika brez preloma pečata(-ov) na ohišju pretvornika ali brez preloma pečata med tipalom in ohišjem pretvornika (glej ADA_034). |
ADA_019 |
Pretvornik zagotavlja, da je podatke o gibanju mogoče obdelovati in pridobivati le prek vhoda pretvornika. |
4.5. Delovne karakteristike
ADA_020 |
Pretvornik je v celoti funkcionalen v temperaturnem območju, ki ga določi proizvajalec. |
ADA_021 |
Pretvornik je v celoti funkcionalen v območju vlažnosti od 10 % do 90 % [214]. |
ADA_022 |
Pretvornik je zaščiten pred prenapetostjo, zamenjavo polarnosti napajanja in kratkimi stiki [216]. |
ADA_023 |
Pretvornik:
|
ADA_024 |
Pretvornik je skladen z mednarodnim predpisom UN ECE R10 o elektromagnetni združljivosti ter zaščiten pred elektrostatičnimi razelektritvami in prehodnimi pojavi [218]. |
4.6. Materiali
ADA_025 |
Pretvornik ima stopnjo zaščite (naknadno določi proizvajalec, odvisno od položaja namestitve) [220, 221]. |
ADA_026 |
Ohišje pretvornika je rumene barve. |
4.7. Oznake
ADA_027 |
Na pretvornik je pritrjena označevalna ploščica, na kateri so navedeni naslednji podatki:
|
ADA_028 |
Označevalna ploščica vsebuje tudi naslednje podatke (če jih ni mogoče prebrati neposredno na zunanji strani vgrajenega tipala gibanja):
|
5. NAMESTITEV ZAPISOVALNE NAPRAVE V PRIMERU UPORABE PRETVORNIKA
5.1. Namestitev
ADA_029 |
Pretvornike za namestitev v vozila lahko namestijo samo proizvajalci vozil ali servisne delavnice, pooblaščene za namestitev, aktivacijo in kalibracijo digitalnih in pametnih tahografov. |
ADA_030 |
Pooblaščena servisna delavnica, ki vgradi pretvornik, prilagodi vhodni vmesnik in izbere razmerje za izračun vhodnega signala (če je ustrezno). |
ADA_031 |
Pooblaščena servisna delavnica, ki vgradi pretvornik, zapečati ohišje pretvornika. |
ADA_032 |
Pretvornik se namesti čim bližje delu vozila, ki zagotavlja vhodne impulze. |
ADA_033 |
Kabli, prek katerih se pretvornik napaja, so rdeče (faza) in črne barve (ozemljitev). |
5.2. Zapečatenje
ADA_034 |
Pri zapečatenju veljajo naslednje zahteve:
|
6. PREVERJANJA, KONTROLNI PREGLEDI IN POPRAVILA
6.1. Redni kontrolni pregledi
ADA_035 |
Pri uporabi pretvornika se pri vsakem rednem inšpekcijskem pregledu (redni inšpekcijski pregled pomeni pregled v skladu z zahtevami [409] do [413] iz Priloge 1C) zapisovalne naprave preveri naslednje:
|
ADA_036 |
Ti kontrolni pregledi vključujejo kalibracijo in nadomestitev vseh pečatov, ne glede na to, v kakšnem stanju so. |
7. HOMOLOGACIJA ZAPISOVALNE NAPRAVE V PRIMERU UPORABE PRETVORNIKA
7.1. Splošne točke
ADA_037 |
Za homologacijo je treba zapisovalno napravo predložiti skupaj s pretvornikom [425]. |
ADA_038 |
Vsak pretvornik se lahko predloži v homologacijo kot samostojna naprava ali kot sestavni del zapisovalne naprave. |
ADA_039 |
Taka homologacija vključuje preskuse delovanja pretvornika. Pozitiven rezultat vsakega od teh preskusov se navede v ustreznem potrdilu [426]. |
7.2. Potrdilo o funkcionalnosti
ADA_040 |
Potrdilo o funkcionalnosti pretvornika ali zapisovalne naprave s pretvornikom se predloži proizvajalcu pretvornika šele potem, ko so bili uspešno opravljeni vsi minimalni preskusi delovanja, navedeni v nadaljevanju.
|