EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 22.4.2015
COM(2015) 176 final
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ
Pregled postopka odločanja o gensko spremenjenih organizmih (GSO)
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52015DC0176
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Reviewing the decision-making process on genetically modified organisms (GMOs)
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Pregled postopka odločanja o gensko spremenjenih organizmih (GSO)
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ Pregled postopka odločanja o gensko spremenjenih organizmih (GSO)
/* COM/2015/0176 final - 2015/<UNUSED> (<UNUSED>) */
EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 22.4.2015
COM(2015) 176 final
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ
Pregled postopka odločanja o gensko spremenjenih organizmih (GSO)
1.UVOD
Evropska komisija je bila potrjena na podlagi sklopa političnih usmeritev, predstavljenih Evropskemu parlamentu. V teh usmeritvah se je Komisija zavezala k pregledu obstoječe zakonodaje o odobritvi gensko spremenjenih organizmov (GSO).
To sporočilo vsebuje poročilo o rezultatih Komisijinega pregleda postopka odločanja o odobritvi GSO in predstavlja utemeljitev zakonodajnega predloga, ki ga je sprejela Komisija 1 .
Postopek odločanja na področju GSO poteka v skladu s posebnim pravnim okvirom in skupnimi institucionalnimi pravili. To sporočilo vsebuje pregled ozadja takšnih odločitev, obravnava način, kako je postopek odobritve potekal v praksi in opisuje nedavno sprejete spremembe.
Pojasnjuje tudi zaključek, do katerega je Komisija prišla, in dejstva, ki so bila upoštevana pri oblikovanju tega zaključka: izjemne okoliščine v zvezi z GSO, ki so osnova za zavezo v političnih usmeritvah, zlasti demokratična ter pravna vprašanja.
2.POSTOPEK ODLOČANJA NA PODROČJU GSO
2.1. Pravni okvir
V Evropski uniji je v veljavi celosten pravni okvir za odobritev, sledljivost in označevanje GSO.
Uredba (ES) št. 1829/2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi 2 (v nadaljevanju: uredba iz leta 2003) zajema živila, sestavine živil in krmo, ki vsebujejo GSO ali so iz njih sestavljena ali proizvedena. Zajema tudi GSO za druge uporabe, kot je gojenje, če se uporabljajo kot izvorni material za proizvodnjo živil in krme. Zgoraj navedeni pojmi, kot jih zajema uredba iz leta 2003, so v nadaljevanju „gensko spremenjena živila in krma“.
Naslednji zakonodajni akt na tem področju je Direktiva 2001/18/ES o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje 3 (v nadaljevanju: direktiva iz leta 2001). Ta zajema GSO za druge vrste uporabe kot za živila in krmo (zlasti gojenje).
Oba zakonodajna akta določata postopke za odobritev, katerih cilj je zagotoviti, da dajanje zadevnih proizvodov na trg ne bo pomenilo tveganja za zdravje ljudi ali živali ali okolje. S tega vidika je znanstvena ocena tveganja v središču postopka: vsaka odobritev za dajanje proizvoda na trg mora biti ustrezno utemeljena, osnova za takšno utemeljitev pa je znanstvena ocena 4 . Zakonodaja odgovornost za znanstveno oceno tveganja nalaga Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v sodelovanju z znanstvenimi telesi držav članic.
S pravnega vidika so odločitve o odobritvi GSO v obliki izvedbenih aktov, ki jih sprejme Komisija 5 . Komisija ima v postopku odobritve ključno vlogo, vendar so države članice tudi dejavno vključene.
Vključenost držav članic na stopnji odobritve
Države članice so vključene na dveh stopnjah: sprva glasujejo o osnutkih sklepov, ki jih Komisija predstavi stalnemu odboru, če pa na tej stopnji ni sprejeta odločitev, glasujejo nato v odboru za pritožbe 6 . Kot v vseh drugih odborih, vzpostavljenih z zakonodajo EU, države članice v teh odborih glasujejo z uporabo pravila kvalificirane večine, kot je opredeljeno v Pogodbi 7 .
Kjer ni kvalificirane večine za ali proti osnutku sklepa v odboru za pritožbe, je rezultat nepredložitev mnenja.
Končno sprejetje na Komisiji
Pravila, ki urejajo ta postopek (Uredba (EU) št. 182/2011 8 ) določajo, da ko odbor za pritožbe ne poda mnenja, „lahko Komisija sprejme osnutek izvedbenega akta“ 9 . Iz tega sledi, da ima Komisija določeno diskrecijsko pravico 10 . Toda v primeru odločitev, ki se nanašajo na GSO, uredba iz leta 2003 in direktiva iz leta 2001 znatno omejujeta njen manevrski prostor. Sistem predhodne odobritve, kot se ga razume na podlagi člena 41 Listine o temeljnih pravicah in sodne prakse Sodišča 11 , zahteva od Komisije, da sprejme odločitev (o odobritvi ali prepovedi dajanja proizvoda na trg EU) v razumnem obdobju. To pomeni, da kjer zakonodaja prepoveduje dajanje proizvoda (v tem primeru GSO) na trg, razen če je odobren, se organ za odobritve (v tem primeru Komisija) ne more neomejeno obdobje vzdržati sprejetja odločitve (bodisi o odobritvi bodisi o prepovedi) ob predpostavki, da je bila vložena veljavna vloga za odobritev. Kjer je rezultat glasovanja nepredložitev mnenja, se Komisija zato ne more vzdržati sprejetja odločitve.
Možni ukrepi ob nesrečah na ravni EU ali držav članic
Uredba iz leta 2003 vsebuje določbe, ki Komisiji ali državam članicam dopuščajo sprejetje nujnih ukrepov, ki preprečujejo dajanje na trg ali uporabo odobrenih GSO. Uporaba takšnih ukrepov je možna samo, če obstaja znanstveni dokaz, ki kaže, da proizvod verjetno pomeni resno tveganje za zdravje ali okolje.
2.2. Dejansko stanje pri sprejemanju odločitev o odobritvi GSO
Od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 med državami članicami nikoli ni bilo kvalificirane večine za ali proti osnutku sklepa Komisije za odobritev GSO, bodisi za gojenje bodisi kot gensko spremenjena živila in krma 12 . Rezultat je bil vedno nepredložitev mnenja. To se je redno dogajalo na vseh stopnjah postopka (tako v stalnem odboru kot odboru za pritožbe po sedanjih pravilih in na Svetu v preteklosti) (glej tabele od 1 do 3 in sliko 1 v Prilogi).
GSO za gojenje
Gojenje GSO je v EU omejeno. Od leta 1990 so za gojenje bili odobreni samo trije GSO, trenutno pa je odobren samo en proizvod (koruza MON810). Goji se v petih državah članicah, površine, na katerih raste, pa predstavljajo samo 1,5 % skupne površine, ki je v EU namenjena pridelavi koruze 13 .
Majhno število do sedaj podeljenih odobritev za gojenje in zaščitne klavzule, ki so jih sprejele številne države članice, da bi preprečile uporabo GSO, odobrenih z zakonodajo EU 14 , kažejo, kakšna so stališča mnogih držav članic o tem vprašanju. Odpor proti GSO za gojenje je v zadnjih letih narasel, pri čemer so mnoge države članice februarja 2014 na zasedanju Sveta 15 nasprotovale odobritvi koruze 1507 (glej tabelo 1 v Prilogi).
Gensko spremenjena živila in krma
Število gensko spremenjenih živilskih proizvodov, na voljo za nakup, je majhno (čeprav skupna odobritev s krmo pomeni, da je bilo odobreno večje število). Rezultati mnenjskih raziskav potrjujejo splošni vtis, da državljani EU nasprotujejo gensko spremenjenim živilom 16 . Mnogi prehrambeni trgovci so se odločili, da na prodajne police ne bodo dali gensko spremenjenih živil. To je lahko posledica zahtev za označevanje 17 gensko spremenjenih živil in tudi razpoložljivosti gensko nespremenjenih alternativ.
Nekateri potrošniki želijo biti prepričani, da GSO niso vključeni na nobeni stopnji proizvodnje živil, ki jih kupujejo. Številni rejci živine ter veletrgovci in trgovci na drobno v različnih državah članicah zato izogibanje GSO poskušajo uporabiti za pospeševanje prodaje. To je privedlo do oznak, kot so „krmljeno s krmo brez genskih sprememb“ 18 ali „ekološko“.
V nasprotju s stanjem v zvezi z gensko spremenjenimi živili, obstaja v EU pomemben trg gensko spremenjene krme. To še zlasti velja za krmne mešanice, tj. mešanice posamičnih krmil za kmetijske živali, ki se uporabljajo zaradi visoke energijske in beljakovinske vsebnosti. Večina krme, ki se porabi v EU, je uvožene (več kot 60 % potreb po rastlinskih beljakovinah je v letu 2013 bilo pokritih z uvozom, predvsem sojinih zrn in sojine moke), in sicer pretežno iz držav, kjer v gojenju prevladujejo GSO – kar 90 % uvoza izvira iz držav, kjer je na približno 90 % površin za gojenje soje posejana gensko spremenjena soja 19 . Zdi se, da so glavni razlogi za razširjeno uporabo moke iz gensko spremenjene soje razpoložljivost, cena 20 in konkurenčnost 21 .
Toda dejstvo, da je gensko spremenjena krma v široki uporabi, ni vplivalo na rezultate glasovanj. Glasovanja o gensko spremenjenih živilih in krmi se sistematično končajo z nepredložitvijo mnenja (glej tabeli 2 in 3 ter sliko 1 v Prilogi). Medtem ko so se stališča pri glasovanju sčasoma stabilizirala, običajno več držav članic podpre osnutek sklepa, kot pa glasuje proti.
Države članice so sicer naklonjene uvedbi zaščitnih klavzul, da se prepreči uporaba GSO za gojenje, vendar se te ne uporabljajo širše za gensko spremenjena živila in krmo (samo ena država članica je uvedla ukrepe, ti pa se nanašajo na tri proizvode). Kljub temu število držav članic, ki glasujejo proti odobritvi gensko spremenjenih živil in krme, kaže, da države članice ne menijo, da jim postopek nudi dovolj možnosti za obravnavo njihovih pomislekov.
Zaključek o postopku odločanja
Pri odločanju o odobritvah GSO je postalo pravilo, da se dosje vrne Komisiji za sprejetje končne odločitve, kar pomeni, da je način odločanja na tem področju precejšnja izjema v primerjavi z običajnim delovanjem celotnega postopka komitologije EU 22 . Ugovori držav članic, ki nasprotujejo odobritvam, večinoma nimajo znanstvene podlage, ampak odražajo nacionalne zadržke, ki se ne nanašajo samo na varnost GSO za zdravje ali okolje.
Medtem ko sedanja zakonodaja dopušča Komisiji, da poleg ocene tveganja, ki jo pripravi agencija EFSA, upošteva „druge upravičene dejavnike“, do sedaj na podlagi teh dejavnikov ni mogla upravičiti prepovedi proizvodov za celotno EU, ki jih agencija EFSA obravnava kot varne 23 .
To dejansko pomeni, da se Komisijo sistematično postavlja v položaj, kjer mora sprejeti odločitev o odobritvah brez podpore držav članic v ustreznih odborih. To stanje je značilno za izdajo odobritev za GSO.
3.NEDAVNE REFORME PRAVIL ZA GSO, ODOBRENIH ZA GOJENJE
Leta 2010 je Komisija predstavila predlog za spremembo zakonodaje o GSO, da se razširijo možnosti držav članic za omejitev ali prepoved gojenja GSO, odobrenih v EU, na svojih ozemljih („izvzetja“). V obrazložitvenem memorandumu predloga je Komisija zapisala, da „sprejemanje odločitev na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni pomeni najprimernejše ravni za obravnavanje posebnosti, povezanih z gojenjem GSO“. Predlagana sprememba je bila sprejeta v pravni red EU kot Direktiva (EU) 2015/412 24 (v nadaljevanju: direktiva iz leta 2015). Državam članicam tudi omogoča omejitev ali prepoved gojenja GSO na svojih ozemljih (ali delih ozemelj), pod pogojem, da so takšni ukrepi utemeljeni s pomembnimi razlogi, ki pa niso tveganje za zdravje ljudi ali živali in okolje, torej na podlagi meril, ki se razlikujejo od tistih, ki jih je v oceni tveganja ocenila agencija EFSA. To je pomemben napredek, saj državam članicam omogoča upoštevanje nacionalnih okoliščin, kjer bi lahko obstajali drugi upravičeni dejavniki za omejitev ali prepoved gojenja GSO kot tisti, povezani s tveganjem za zdravje in okolje. Države članice lahko zato upoštevajo dejavnike, ki presegajo tiste, zajete v sistemu EU za odobritve, ki je usmerjen v znanstveno oceno in deluje v okviru omejitev iz zakonodaje EU. Določba se uporablja za prihodnje odobritve in GSO, ki so na ravni EU že bili odobreni.
Direktiva iz leta 2015 državam članicam daje več prožnosti pri sprejemanju odločitev o tem, ali na svojem ozemlju želijo gojiti GSO ali ne, hkrati pa še vedno ohranja sistem EU za odobritve, ki temelji na oceni tveganja. Direktiva torej obravnava eno izmed glavnih skrbi, izraženih v preteklih letih glede postopka odobritve in je v celoti skladna s pristopom, določenim v političnih usmeritvah, ki jih je Komisija predstavila Evropskemu parlamentu.
Vendar se direktiva iz leta 2015 uporablja samo za GSO za gojenje ter ne za gensko spremenjena živila in krmo, ki predstavljajo glavnino odobritev, izdanih v EU.
4.PREDLOG KOMISIJE
Z vidika zgoraj omenjenega Komisija predlaga tako spremembo uredbe iz leta 2003, ki bi državam članicam omogočila omejitev ali prepoved uporabe, na delu ali na celotnem svojem ozemlju, gensko spremenjenih živil in krme, odobrenih na ravni EU, in sicer na podlagi pomembnih razlogov, ki pa niso tveganje za zdravje ljudi ali živali ali okolje, torej na podlagi meril, ki se razlikujejo od tistih, ki jih je v oceni tveganja ocenila agencija EFSA 25 .
Ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, morajo biti skladni s pravili o notranjem trgu, zlasti s členom 34 PDEU, ki prepoveduje ukrepe z enakim učinkom na količinske omejitve pri prostem gibanju blaga. Države članice, ki bodo uporabljale ta predlog, bodo zato morale utemeljiti ukrepe, sprejete na podlagi in v skladu s členom 36 PDEU in sodno prakso Sodišča v zvezi z višjimi razlogi javnega interesa 26 . Vsaka država članica, ki bo želela uporabiti to možnost „izvzetja“, bo morala pripraviti utemeljitev za določen primer, in sicer ob upoštevanju zadevnega GSO, vrste predvidenega ukrepa in posebnih okoliščin na nacionalni ali regionalni ravni, ki lahko upravičijo takšno izvzetje. Pri izvajanju tega novega pooblastila ostajajo države članice v celoti zavezane svojim mednarodnim obveznostim, vključno s pravili STO.
Ta predlog bi ponovil in dopolnil pravice, že dane državam članicam z direktivo iz leta 2015 za GSO za gojenje in zajel veliko večje število izdanih odobritev, in sicer tistih za živila in krmo. EU bi imela celosten sklop pravil za odobritve za gojenje GSO ter živila in krmo. Kot v primeru direktive iz leta 2015 bo dejanski učinek predloga odvisen od obsega, v katerem bodo države članice uporabile njegove določbe.
Komisija meni, da je to pravi način za obravnavo izzivov v zvezi s sprejemanjem odločitev na ravni EU.
Komisija je pri pripravi tega predloga upoštevala naslednje ključne parametre:
prvič, Komisija meni, da je pomembno ohraniti enoten sistem obvladovanja tveganj, ki temelji na neodvisni oceni tveganj, namesto sistema, ki vključuje nacionalne odobritve z vzajemnim priznavanjem. Enoten sistem obvladovanja tveganj je najučinkovitejši način, da se zagotovi ista raven zaščite v celotni EU in delovanje notranjega trga;
drugič, člen 41 Listine in sodna praksa Sodišča v zvezi z režimi predhodne odobritve zavezujeta Komisijo kot odgovorno za obvladovanje tveganj, da sprejme odločitve o vlogah za odobritev. Komisija odločanja ne more odložiti za nedoločen čas, kar pomeni, da dejansko uvede moratorij na odobritve;
tretjič, treba je spoštovati obstoječi pravni in institucionalni okvir. Relativni ponderji glasov držav članic na Svetu so določeni v Pogodbah, uredba, ki ureja sprejetje izvedbenih aktov, pa temelji na teh pravilih o glasovanju. Ista uredba tudi določa pravila, ki se uporabijo v primerih, ko ni kvalificirane večine v korist ali proti osnutku izvedbenega ukrepa. Ta pravila veljajo za vsa področja. Komisija meni, da odstopanje od horizontalnih postopkovnih pravil, sprejetih za izvajanje pravnega reda EU, ni upravičeno.
5.ZAKLJUČEK
Komisija meni, da je primerno prilagoditi pravni okvir za odločanje o gensko spremenjenih živilih in krmi. Politične usmeritve, ki jih je Komisija predstavila Evropskemu parlamentu, pojasnjujejo nastali problem z vidika, značilnega za GSO – in sicer, da sistem ne omogoča upoštevanja posameznih skrbi demokratično izvoljenih vlad. Komisija predlaga, da se državam članicam dopusti sklicevanje na upravičene dejavnike, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo GSO, hkrati pa se zagotavlja, da so ukrepi v skladu s pravili o notranjem trgu in institucionalnim okvirom EU. To bo državam članicam omogočilo, da na nacionalni ravni obravnavajo vprašanja, ki niso zajeta v postopek odločanja EU.
Kot je tudi že izraženo v političnih usmeritvah, je Komisija zavezana k poglobitvi notranjega trga. Ugotovitve iz tega sporočila se nanašajo na težave, ki so se pojavile pri postopku odločanja o izvedbenih aktih za GSO in se ne morejo uporabiti izven tega posebnega okvira.
Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu zato predlaga spremembo pravnega okvira za gensko spremenjena živila in krmo, da se uporaba rešitve o gojenju GSO, ki sta jo Evropski parlament in Svet sprejela na začetku tega leta, razširi na gensko spremenjena živila in krmo.
EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 22.4.2015
COM(2015) 176 final
PRILOGA
k
SPOROČILU KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ
Pregled postopka odločanja o gensko spremenjenih organizmih (GSO)
PRILOGA
Tabela 1: Glasovanje na Svetu in v odboru za pritožbe o odobritvah za gojenje GSO od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003
Leto |
GSO, o katerih se je glasovalo na Svetu ali v odboru za pritožbe |
Število držav članic |
Število držav članic za |
Število držav članic proti |
Število vzdržanih držav članic |
Skupno število glasov |
Glasovi za |
Glasovi proti |
Vzdržani glasovi |
2007 |
krompir Amflora |
27 |
10 |
11 |
6 |
345 |
130 |
119 |
96 |
2014 |
koruza 1507* |
28 |
5 |
19 |
4 |
352 |
77 |
210 |
65 |
* neformalno glasovanje
Tabela 2: Glasovanje na Svetu in v odboru za pritožbe o odobritvah za gensko spremenjena živila in krmo od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003
Pravila za izračun kvalificirane večine pred sprejetjem Lizbonske pogodbe (kvalificirana večina = 62 glasov od 87; 88 glasov od 124; 232 glasov od 321 ali 255 glasov od 345).
Leto |
GSO, o katerih je potekalo glasovanje na Svetu ali v odboru za pritožbe |
Število držav članic |
Število držav članic za |
Število držav članic proti |
Število vzdržanih držav članic |
Skupno število glasov |
Glasovi za |
Glasovi proti |
Vzdržani glasovi |
2004 |
koruza Bt11 |
15 |
6 |
6 |
3 |
87 |
35 |
29 |
23 |
koruza NK603 |
25 |
9 |
9 |
7 |
124 |
48 |
43 |
33 |
|
oljna ogrščica GT73 |
25 |
6 |
14 |
5 |
321 |
78 |
164 |
79 |
|
2005 |
koruza 1507 |
25 |
9 |
10 |
6 |
321 |
123 |
112 |
86 |
koruza GA21 |
25 |
8 |
13 |
4 |
321 |
94 |
155 |
72 |
|
koruza MON863 |
25 |
10 |
12 |
3 |
321 |
152 |
103 |
66 |
|
koruza MON863xMON810 |
25 |
8 |
14 |
3 |
321 |
133 |
142 |
46 |
|
koruza 1507 |
25 |
11 |
11 |
3 |
321 |
159 |
102 |
60 |
|
2006 |
oljna ogrščica Ms8xRf3 |
25 |
6 |
14 |
5 |
321 |
102 |
156 |
63 |
2007 |
sladkorna pesa H7-1 |
27 |
15 |
9 |
3 |
345 |
197 |
83 |
65 |
koruza 59122 |
27 |
15 |
8 |
4 |
345 |
197 |
79 |
69 |
|
koruza NK603xMON810 |
27 |
14 |
9 |
4 |
345 |
185 |
108 |
52 |
|
koruza 1507xNK603 |
27 |
14 |
9 |
4 |
345 |
185 |
108 |
52 |
|
2008 |
koruza MON863xNK603 |
27 |
12 |
11 |
4 |
345 |
157 |
119 |
69 |
koruza MON863xMON810 |
27 |
12 |
11 |
4 |
345 |
157 |
119 |
69 |
|
koruza MON863xMON810xNK603 |
27 |
12 |
11 |
4 |
345 |
157 |
119 |
69 |
|
krompir Amflora |
27 |
9 |
13 |
5 |
345 |
119 |
162 |
64 |
|
koruza GA21 |
27 |
11 |
9 |
7 |
345 |
128 |
83 |
134 |
|
soja A2704-12 |
27 |
12 |
12 |
3 |
345 |
174 |
148 |
23 |
|
bombaž LLcotton25 |
27 |
13 |
12 |
2 |
345 |
186 |
148 |
11 |
|
soja MON89788 |
27 |
13 |
8 |
6 |
345 |
164 |
79 |
102 |
|
2009 |
oljna ogrščica T45 |
27 |
12 |
14 |
1 |
345 |
160 |
178 |
7 |
koruza MON89034 |
27 |
14 |
10 |
3 |
345 |
167 |
113 |
65 |
|
koruza MON88017 |
27 |
13 |
10 |
4 |
345 |
164 |
87 |
94 |
|
koruza 59122xNK603 |
27 |
12 |
11 |
4 |
345 |
152 |
116 |
77 |
|
koruza MIR604 |
27 |
13 |
12 |
2 |
345 |
181 |
128 |
36 |
|
2010 |
koruza 1507x59122 |
27 |
13 |
11 |
3 |
345 |
183 |
116 |
46 |
koruza 59122x1507xNK603 |
27 |
13 |
11 |
3 |
345 |
183 |
116 |
46 |
|
koruza MON88017xMON810 |
27 |
13 |
11 |
3 |
345 |
183 |
116 |
46 |
|
koruza MON89034xNK603 |
27 |
13 |
12 |
2 |
345 |
183 |
145 |
17 |
|
koruza Bt11xGA21 |
27 |
13 |
11 |
3 |
345 |
183 |
116 |
46 |
|
koruza Bt11 |
27 |
14 |
9 |
4 |
345 |
186 |
84 |
75 |
|
2011 |
bombaž GHB614 |
27 |
16 |
10 |
1 |
345 |
222 |
113 |
10 |
koruza MON89034xMON88017 |
27 |
15 |
11 |
1 |
345 |
219 |
116 |
10 |
|
koruza 1507 |
27 |
17 |
9 |
1 |
345 |
251 |
84 |
10 |
|
bombaž 281-24-236/3006-210-23 |
27 |
14 |
10 |
3 |
345 |
190 |
87 |
68 |
|
koruza Bt11xMIR604 |
27 |
13 |
11 |
3 |
345 |
178 |
99 |
68 |
|
koruza MIR604xGA21 |
27 |
13 |
12 |
2 |
345 |
178 |
109 |
58 |
|
koruza Bt11xMIR604xGA21 |
27 |
13 |
12 |
2 |
345 |
178 |
109 |
58 |
|
2012 |
soja A5547-127 |
27 |
14 |
10 |
3 |
345 |
181 |
113 |
51 |
oljna ogrščica 40-3-2 |
27 |
14 |
8 |
5 |
345 |
181 |
80 |
84 |
|
soja MON87701 |
27 |
14 |
10 |
3 |
345 |
181 |
96 |
68 |
|
soja 356043 |
27 |
14 |
10 |
3 |
345 |
181 |
94 |
70 |
|
soja MON87701xMON89788 |
27 |
12 |
10 |
5 |
345 |
149 |
87 |
109 |
|
koruza MIR162 |
27 |
14 |
10 |
3 |
345 |
164 |
94 |
87 |
|
2013 |
oljna ogrščica Ms8xRf3* |
27 |
14 |
8 |
4 |
345 |
164 |
77 |
97 |
pelod MON810 |
28 |
14 |
12 |
2 |
352 |
168 |
145 |
39 |
|
koruza SmartStax |
28 |
13 |
12 |
3 |
352 |
161 |
123 |
68 |
|
koruza MON89017x1507xNK603 |
28 |
13 |
12 |
3 |
352 |
161 |
123 |
68 |
|
koruza MON87460 |
28 |
12 |
12 |
4 |
352 |
154 |
123 |
75 |
|
2014 |
oljna ogrščica GT73 |
28 |
14 |
11 |
3 |
352 |
164 |
101 |
87 |
bombaž T304-40 |
28 |
15 |
12 |
1 |
352 |
197 |
126 |
29 |
|
soja MON87708* |
28 |
12 |
9 |
4 |
352 |
149 |
81 |
99 |
|
koruza T25* |
28 |
13 |
8 |
4 |
352 |
161 |
74 |
94 |
|
soja 305423* |
28 |
13 |
9 |
3 |
352 |
161 |
103 |
65 |
|
soja MON87705* |
28 |
13 |
10 |
2 |
352 |
161 |
110 |
58 |
|
soja BS-CV127-9* |
28 |
13 |
9 |
3 |
352 |
161 |
81 |
87 |
|
koruza NK603 |
28 |
13 |
11 |
4 |
352 |
161 |
97 |
94 |
* nekatere države članice pri glasovanju niso bile zastopane
Tabela 3: Glasovanje v odboru za pritožbe o odobritvah za gensko spremenjena živila in krmo od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003
Pravila za izračun kvalificirane večine po sprejetju Lizbonske pogodbe (kvalificirana večina = glasovi, ki predstavljajo vsaj 55 % držav članic in vsaj 65 % državljanov EU).
Leto |
GSO |
Število držav članic |
Število držav članic za |
Število držav članic proti |
Število vzdržanih držav članic |
% državljanov EU, zastopanih v glasovih za |
% državljanov EU, zastopanih v glasovih proti |
% državljanov EU, zastopanih v vzdržanih glasovih |
2014 |
bombaž GHB614xCotton25* |
28 |
10 |
13 |
4 |
29,57 % |
30,46 % |
30,73 % |
oljna ogrščica MON88302* |
28 |
10 |
12 |
5 |
29,57 % |
29,62 % |
31,57 % |
|
bombaž MON88913* |
28 |
10 |
11 |
6 |
29,57 % |
16,64 % |
44,56 % |
|
2015 |
soja MON87769 |
28 |
11 |
13 |
4 |
38,76 % |
30,54 % |
30,70 % |
bombaž MON531 |
28 |
10 |
15 |
3 |
37,35 % |
32,49 % |
30,17 % |
|
bombaž MON1445 |
28 |
10 |
16 |
2 |
37,35 % |
34,70 % |
27,96 % |
|
bombaž MON531xMON1445 |
28 |
10 |
16 |
2 |
37,35 % |
34,70 % |
27,96 % |
|
bombaž MON15985 |
28 |
11 |
15 |
2 |
39,55 % |
32,49 % |
27,96 % |
* nekatere države članice pri glasovanju niso bile zastopane
Slika 1: Razvoj glasovanja na Svetu ali v odboru za pritožbe o odobritvah gensko spremenjenih živil in krme od 2004 do 2015