EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014PC0344
Proposal for a DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the dissemination of Earth observation satellite data for commercial purposes
Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o razširjanju podatkov satelitov za opazovanje Zemlje v komercialne namene
Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o razširjanju podatkov satelitov za opazovanje Zemlje v komercialne namene
/* COM/2014/0344 final - 2014/0176 (COD) */
Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o razširjanju podatkov satelitov za opazovanje Zemlje v komercialne namene /* COM/2014/0344 final - 2014/0176 (COD) */
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Sporočilo Komisije o vesoljski
industrijski politiki EU iz februarja 2013 „Sprostitev potenciala za
gospodarsko rast v vesoljskem sektorju“[1]
kot enega od ciljev za vesoljsko industrijsko politiko EU opredeljuje
vzpostavitev celovitega regulativnega okvira, ki naj bi izboljšal pravno
skladnost in spodbudil oblikovanje evropskega trga vesoljskih izdelkov in
storitev. V tej zvezi se Komisija zlasti navezuje na morebitno zakonodajno
pobudo za proizvodnjo in razširjanje satelitskih podatkov visoke
ločljivosti v komercialne namene. Sklepi Sveta z dne
30. maja 2013 o navedenem sporočilu potrjujejo potrebo po
pregledu obstoječih pravnih okvirov, da se spodbudi varnost, trajnost in
gospodarski razvoj vesoljskih dejavnosti, ter pozivajo Komisijo, naj oceni
potrebo po razvoju vesoljskega zakonodajnega okvira za zagotavljanje pravilnega
delovanja notranjega trga. Glede na navedeno ta predlog direktive
obravnava razširjanje podatkov satelitov za opazovanje zemlje v komercialne
namene znotraj Unije in zlasti vprašanje opredelitve in nadzora satelitskih
podatkov visoke ločljivosti (v nadaljnjem besedilu: HRSD), ki kot posebna
kategorija podatkov zahteva posebno regulativno ureditev za razširjanje v
komercialne namene. Namen predloga je zagotoviti pravilno delovanje in razvoj
notranjega trga izdelkov in storitev, povezanih s satelitskimi podatki visoke
ločljivosti, z uvedbo preglednega, poštenega in usklajenega pravnega
okvira v vseh državah članicah. Ta direktiva je potrebna, saj v EU na
pravni ravni ni izrecnega jamstva za prosto in neomejeno razširjanje
satelitskih podatkov komercialnih ponudnikov znotraj Unije, pri čemer so
izvzeti podatki, ki jih je mogoče opredeliti kot satelitske podatke visoke
ločljivosti in ki bi jih bilo treba nadzorovati zaradi potencialnega
večjega tveganja pri nepooblaščenem ravnanju z njimi. Poleg tega na
nacionalni regulativni ravni ni skupnega pristopa za obdelovanje satelitskih
podatkov visoke ločljivosti ter za storitve in izdelke, povezane s takimi
podatki. To povzroča razdrobljen regulativni okvir v Evropi, za katerega
je značilno pomanjkanje usklajenosti, preglednosti in predvidljivosti, kar
preprečuje razvoj celotnega tržnega potenciala. Poleg tega se zaradi vse
večjega števila držav članic, ki imajo zmogljivosti za pridobivanje
podatkov visoke ločljivosti, povečuje verjetnost, da bo prišlo do
razdrobljenosti veljavnega regulativnega okvira, novih ovir za notranji trg in
še večjih ovir za konkurenčnost. Ta predlog bo z uskladitvijo zakonodaje držav
članic na področju razširjanja satelitskih podatkov poskrbel za
odpravo navedenih težav in večjo usklajenost. Pomagal bo zmanjšati
birokratske ovire za industrijo in poenostaviti usklajevanje z zakonodajnimi
zahtevami. Izboljšala se bo predvidljivost poslovanja, saj bodo veljali
jasnejši pogoji za ustanavljanje in delovanje podjetij. Zmanjšale se bodo
poslovne izgube, ki lahko nastanejo zaradi pomanjkanja jasnih in predvidljivih
pogojev za pridobivanje podatkov, izkoristile pa se bodo lahko tudi nove poslovne
priložnosti. To bo imelo znaten pozitiven učinek na ustanavljanje in
delovanje podjetij, ki zagotavljajo satelitske podatke visoke ločljivosti,
in na prodajo podatkov. 2. REZULTATI
POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA Komisija se je skoraj dve leti neposredno ali
prek zunanjih svetovalcev posvetovala z vsemi institucionalnimi akterji v
državah članicah ter vrsto akterjev v vrednostni verigi, ki sodelujejo pri
vesoljskih in geoprostorskih dejavnostih, posvetovala o vprašanjih, povezanih s
tem predlogom. V dveh študijah, ki jih je Komisija
naročila pri zunanjih svetovalcih, je bil analiziran obstoječi
regulativni okvir za HRSD. Poleg drugih virov sta bili študiji podlaga za oceno
učinka, ki jo je pripravila Komisija. V študijah so opredeljeni
različni predpisi in pristopi za razširjanje HRSD. Strokovnjaki iz Nemčije in Francije,
edinih držav, ki sta do zdaj sprejeli posebno zakonodajo za urejanje svojih
tehničnih zmogljivosti v zvezi s HRSD, so Komisiji posredovali podrobnosti
o posebnih regulativnih sistemih v njihovih državah. Hkrati so pozitivno
sprejeli zamisel o skupnem okviru EU. Marca 2012 je bila organizirana delavnica
s strokovnjaki za vesoljsko pravo, ki je potrdila, da je regulativni okvir za
satelitske podatke po vsej Evropi razdrobljen. Med marcem 2012 in oktobrom 2013
je Komisija strokovni skupini za vesoljsko politiko (SPEG), ki jo sestavljajo
nacionalni vesoljski strokovnjaki, večkrat predstavila svoje mnenje o
HRSD. Potekale so razprave o vprašanjih in možnostih za regulativno
posredovanje. Julija 2013 sta bila opravljena posvetovanje z
zainteresiranimi stranmi s pomočjo spletnega vprašalnika, namenjenega
posredovalcem podatkov, in javno posvetovanje za zbiranje mnenj ponudnikov in
posredovalcev podatkov. Glavne zaključke teh posvetovanj je
mogoče povzeti, kot sledi: –
predstavniki industrije in zlasti posredovalci
podatkov potrjujejo, da obstoječi okvir za distribucijo satelitskih
podatkov in zlasti HRSD ni pregleden in predvidljiv ter ne zagotavlja enakega
obravnavanja, zaradi česar trg ne more razviti vsega svojega potenciala.
Velika večina meni, da bi ukrepanje za obravnavo tega položaja izboljšalo
poslovno okolje; –
na splošno so države članice pripravljene
sprejeti skupni pristop EU za razširjanje satelitskih podatkov, ki bi dal
izrecna jamstva za prost pretok podatkov nizke ločljivosti in zlasti
zagotovil učinkovito in celostno obravnavo varnostnih in tržnih vprašanj
glede satelitskih podatkov visoke ločljivosti. Uporabljeni ukrepi bi
morali biti sorazmerni in zagotoviti potrebno raven varnosti. Države
članice so tudi poudarile, da mora končna odgovornost za
odločitve, povezane z varnostjo, ostati v rokah nacionalnih organov. Ocena učinka, priložena temu predlogu,
poleg osnovnega scenarija opredeljuje tri možnosti politike za doseganje ciljev
z vzpostavitvijo okvira za obdelavo in razširjanje podatkov satelitov za
opazovanje Zemlje v Evropski uniji: možnost 1 – osnovni scenarij; možnost 2 –
priporočila in smernice; možnost 3 – osnovni zakonodajni instrument;
možnost 4 – razširjen zakonodajni instrument. Ugotovljene težave, vključno z
nepreglednostjo, nepredvidljivostjo in neenakim obravnavanjem, izhajajo iz
dejstva, da ni skupne opredelitve satelitskih podatkov visoke ločljivosti,
okvirnih meril za določitev, ali bi morali biti satelitski podatki visoke
ločljivosti obravnavani kot občutljivi, jasnih postopkov za
odobritev, jamstev za prost pretok in jasnih zahtev za subjekte, ki želijo
postati ponudniki HRSD. Vse možnosti politike, razen osnovnega scenarija, skušajo
obravnavati ta vprašanja. Razlika med možnostma 3 in 4 je v področju
uporabe: možnost 4 za pridobitev statusa ponudnika podatkov vključuje
licenco, možnost 3 pa to prepušča državam članicam. Možnost 3 je najprimernejša, saj združuje
visoko stopnjo gospodarskih, strateških in družbenih koristi z visoko stopnjo
uspešnosti in učinkovitosti, hkrati pa državam članicam pušča
kar največ možnosti za nadzor podjetij, ki ponujajo podatke na njihovem
ozemlju. 3. PRAVNI
ELEMENTI PREDLOGA Ker pobuda za pravilno vzpostavitev in
delovanje notranjega trga predvideva harmonizacijo, je ustrezna pravna podlaga
za direktivo člen 114 PDEU. Navedena določba Pogodbe se na splošno
uporablja v dveh različnih primerih: –
če zakonodaja prispeva k odpravi verjetnih
ovir za uveljavljanje temeljnih svoboščin; –
če zakonodaja prispeva k odpravi izkrivljanja
konkurence, ki bi se lahko pojavila zaradi različnih nacionalnih pravil. Sodna praksa določa praktične
standarde za pregled predlogov v skladu s členom 114 PDEU. Ti standardi
določajo, da mora biti namen ukrepov, ki se spodbujajo, resnično
izboljšanje pogojev vzpostavitve in delovanja notranjega trga in da bi ti
ukrepi dejansko lahko imeli tak učinek[2].
Ta predlog je v skladu z zahtevami, ki
izhajajo iz uporabe člena 114 PDEU, in sicer iz naslednjih razlogov: –
prvič, z izrecnim jamstvom za prost pretok
satelitskih podatkov nizke ločljivosti je jasno določeno, da se vsi
podatki, ki ne spadajo v opredelitev, štejejo za „pripravljene za komercialno
uporabo“, torej se jih lahko takoj razširja in omogoči neovirane poslovne
cikle (člen 5); –
drugič, z vzpostavitvijo skupnih
tehničnih parametrov HRSD (člen 4) bo mogoče določiti
skupno področje uporabe napredne pravne ureditve in opredeliti notranji
trg HRSD kot poseben sestavni del trga podatkov opazovanja Zemlje. Prav tako bi
pojasnitev, katere vrste ali kakovosti satelitskih podatkov bi lahko škodile
varnostnim interesom in bi jih bilo zato treba razširjati pod določenimi
pogoji, omogočila vzpostavitev najprimernejših postopkovnih zahtev za zaščito
javnosti; –
tretjič, z večjo usklajenostjo,
preglednostjo in predvidljivostjo regulativnega okvira si ta direktiva
prizadeva odstraniti/preprečiti ovire nacionalne pristojnostne narave za
prost pretok HRSD v Uniji v skladu z metodami preverjanja ali odobritve. Predvideno
je, da razširjanja HRSD, odobreno v skladu s to direktivo, ne bo mogoče
ponovno presojati in naknadno ovirati ali omejevati, če je v skladu z
opravljenim preverjanjem ali odobritvijo (člen 6(3)); –
četrtič, ta predlog z namenom pozitivnega
vključevanja določa osnovne postopke za razširjanje HRSD, ki
spodbujajo enako in nediskriminatorno obravnavanje vseh posredovalcev in
ponudnikov podatkov v EU, preprečujejo verjetno izkrivljanje konkurence in
dodatno izboljšujejo tržne priložnosti na področju HRSD (člen 7
in člen 8). Za ta predlog je bil izbran regulativni
pristop delne harmonizacije. Potrjuje načelo prostega pretoka satelitskih
podatkov nizke ločljivosti, vendar je usmerjen samo na omejeno število
ključnih regulativnih elementov nacionalnih predpisov o HRSD, ki so dovolj
dobro opredeljeni, da omogočajo uskladitev. Zato je predvideno približevanje zakonodaje
omejeno, tako da se spoštujejo načela subsidiarnosti in sorazmernosti
(člen 5(3) in (4) PEU). Natančneje:
–
kar zadeva subsidiarnost, predlog razsežnost Unije
utemeljuje s skupnim pristopom za razširjanje satelitskih podatkov v Uniji in z
razlikovanjem med satelitskimi podatki nizke in visoke ločljivost na
podlagi predlaganih tehničnih opredelitev. Predlog prav tako določa
skupen pristop na podlagi transakcij in metapodatkov za oceno razširjanja
satelitskih podatkov visoke ločljivosti ter pregledne postopke, hkrati pa
nacionalnim organom prepušča, da uredijo neregulirana vprašanja v skladu z
nacionalnimi ureditvami (na primer z izdajanjem licenc in nadzorom ponudnikov
podatkov); –
v tem predlogu je s skrbno izbiro regulativnih
elementov, ki jih je treba uskladiti, zagotovljeno, da bodo ukrepi Unije
sorazmerni z ugotovljenimi težavami in da bodo predpisani ukrepi dejansko
najprimernejši za doseganje ciljev, navedenih v členu 1 predlagane
direktive. Ob upoštevanju dejstva, da je nacionalna
zakonodaja primerna za številne operativne zadeve in da je zaradi legitimnih
varnostnih interesov držav članic dovoljena določena mera razhajanja
v nacionalnih zakonodajah, je bilo sklenjeno, da uredba, ki bi popolnoma
nadomestila obstoječo nacionalno zakonodajo s celovito ureditvijo Unije,
ni niti upravičena niti zaželena s strani držav članic. Zato bi direktiva zagotovila potrebno
zakonodajno prožnost in omejila regulativne ukrepe na harmonizacijo le
najpomembnejših in zadostno utemeljenih ključnih elementov ureditve
komercializacije podatkov satelitov za opazovanje Zemlje. 4. PRORAČUNSKE
POSLEDICE Predlog
nima nobenih posledic za administrativni proračun. Priloženo finančno
poročilo prikazuje specifične proračunske posledice. 2014/0176 (COD) Predlog DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o razširjanju podatkov satelitov za
opazovanje Zemlje v komercialne namene EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE
UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije in zlasti člena 114(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po posredovanju osnutka zakonodajnega akta
nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega
ekonomsko-socialnega odbora[3],
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1) Sporočilo Komisije o
vesoljski industrijski politiki EU z dne 28. februarja 2013 „Sprostitev
potenciala za gospodarsko rast v vesoljskem sektorju“[4] kot enega od ciljev za
vesoljsko industrijsko politiko EU opredeljuje vzpostavitev usklajenega
regulativnega okvira, ki naj bi izboljšal pravno skladnost in spodbudil
oblikovanje evropskega trga vesoljskih izdelkov in storitev. V tej zvezi se
Komisija zlasti navezuje na morebitno zakonodajno pobudo za proizvodnjo in razširjanje
satelitskih podatkov visoke ločljivosti v komercialne namene. (2) Sklepi Sveta z dne 30. maja
2013 o sporočilu o vesoljski industrijski politiki EU potrjujejo potrebo
po pregledu obstoječih pravnih okvirov, da se zagotovi varnost, trajnost
in gospodarski razvoj vesoljskih dejavnosti, ter pozdravljajo namen Komisije,
da oceni potrebo po razvoju vesoljskega zakonodajnega okvira za zagotavljanje
pravilnega delovanja notranjega trga ob spoštovanju načela subsidiarnosti. (3) Delegirana uredba Komisije
(EU) št. 1159/2013[5]
dovoljuje, da ta direktiva iz svojega področja uporabe izvzame namenske
podatke za GMES in Copernicus. (4) Razširjanje satelitskih
podatkov visoke ločljivost s strani gospodarskih subjektov so do zdaj
urejale posamezne države članice, v katerih so bili ti subjekti
registrirani. (5) Na nacionalni regulativni
ravni ni skupnega pristopa za obdelovanje satelitskih podatkov visoke
ločljivosti ter za storitve in izdelke, povezane s takimi podatki . To
povzroča razdrobljen regulativni okvir v Uniji, za katerega je
značilno pomanjkanje usklajenosti, preglednosti in predvidljivosti, kar
preprečuje, da bi trg razvil ves svoj potencial. (6) Število držav članic z
zmogljivostjo za zbiranje satelitskih podatkov visoke ločljivosti se
povečuje, nacionalni regulativni okviri pa se vse bolj razlikujejo. Zato
razdrobljenost regulativnega okvira povzroča nove ovire za notranji trg in
še večje ovire za konkurenčnost. (7) Za rešitev navedenih težav bi
morala ta direktiva zagotoviti pravilno delovanje in razvoj notranjega trga
satelitskih podatkov visoke ločljivosti ter povezanih izdelkov in storitev
z uvedbo preglednega, poštenega in usklajenega pravnega okvira v vsej Uniji.
Približevanje zakonodaje držav članic o razširjanju satelitskih podatkov
visoke ločljivosti, katerega cilj je zagotovitev skladnosti postopkov za
nadzor razširjanja takih podatkov, naj bi zmanjšalo birokratske ovire za
industrijo ter poenostavilo usklajevanje z zakonodajnimi zahtevami. Ta
direktiva bo izboljšala predvidljivost poslovanja, saj bodo veljali jasnejši
pogoji za ustanavljanje in delovanje podjetij. (8) Delujoč notranji trg
satelitskih podatkov visoke ločljivosti ter povezanih izdelkov in storitev
bi spodbudil razvoj konkurenčne vesoljske in storitvene industrije Unije,
povečal priložnosti za podjetja Unije, da oblikujejo in izvajajo
inovativne sisteme in storitve za opazovanje Zemlje, ter spodbujal uporabo
satelitskih podatkov visoke ločljivosti. Zato je potreben skupen standard
Unije za satelitske podatke visoke ločljivosti, ki bi upošteval tveganja
zaradi nenamerne objave satelitskih podatkov visoke ločljivosti. (9) Za uvedbo skupnega standarda
Unije za satelitske podatke visoke ločljivosti bi bilo treba določiti
opredelitev satelitskih podatkov visoke ločljivosti na podlagi
tehničnih zmogljivosti sistema za opazovanje Zemlje, njegovih senzorjev in
senzorskih načinov, s katerimi se pridobivajo podatki. Tehnične
zmogljivosti sistema za opazovanje Zemlje, njegovih senzorjev in senzorskih
načinov, ki bi jih bilo treba upoštevati, so spektralna ločljivost,
spektralni obseg, radiometrična ločljivost, časovna ločljivost
in položajna natančnost. Opredelitev bi morala temeljiti na
razpoložljivosti podobnih podatkov opazovanja Zemlje na svetovnih trgih in na
potencialni škodi za interese Unije ali držav članic, vključno z
interesi notranje in zunanje varnosti, ki jo lahko povzroči razširjanje
podatkov opazovanja Zemlje. Ta opredelitev prav tako omogoča
identifikacijo podatkov satelitov za opazovanje Zemlje, ki niso podatki visoke
ločljivosti, in tvori podlago za zagotavljanje prostega pretoka takih podatkov
na podlagi dejstva, da ne morejo povzročiti škode za navedene interese. (10) Možnost, da se pregledajo vse
spremenljivke, pomembne za razširjanje satelitskih podatkov visoke
ločljivosti, naj bi omogočila natančno oceno, ki spodbuja
uporabo satelitskih podatkov visoke ločljivosti in tako ustvarja
največje gospodarske koristi za zadevna podjetja. Kar se tiče
varnosti, je ocena razširjanja bolj učinkovita kot ocena, ki temelji samo
na satelitskih podatkih visoke ločljivosti. (11) S posebnim postopkom
preverjanja satelitskih podatkov visoke ločljivosti, ki so prvič dani
na trg, naj bi se zagotovila spodbujanje uporabe satelitskih podatkov visoke
ločljivosti in krepitev trgov podatkov opazovanja Zemlje v Uniji, pri tem
pa bi se preprečila škoda za interese Unije ali ene ali več držav
članic. Merila za postopek preverjanja bi morala upoštevati vse dejavnike,
pomembne za razširjanje satelitskih podatkov visoke ločljivosti, da bi
države članice z določitvijo navedenih meril in z združevanjem standardov,
ki izhajajo iz njih, po najprimernejšem postopku lahko določile
najustreznejše pogoje. Merila bi morala opisovati metapodatke predvidenega
razširjanja, kar zagotavlja, da je preverjanje mogoče opraviti brez
satelitskih podatkov visoke ločljivosti in torej še pred pridobitvijo in
razširjanjem teh podatkov. Postopek preverjanja bi moral komercialno uporabo
satelitskih podatkov visoke ločljivosti in zadevna podjetja spodbujati
zlasti s svojo preglednostjo in zmožnostjo doseganja jasnih rezultatov, ki
omogočajo hitro in samodejno izvedbo ter zaradi katerih je to
učinkovit sistem filtriranja. (12) Da se zagotovi kar najbolj
učinkovito izpolnjevanje potreb podjetij in uprav, lahko države
članice dovolijo, da postopek preverjanja opravi ponudnik podatkov sam ali
kateri koli drug ustrezen zasebni subjekt. (13) Medtem ko bi morala nekatera
merila in operativna pravila za postopek preverjanja v veliki večini
primerov omogočiti razširjanje satelitskih podatkov visoke
ločljivosti, bi bil za spodbujanje razširjanja satelitskih podatkov visoke
ločljivosti še vedno potreben postopek odobritve, v okviru katerega bi se
od primera do primera opravila podrobna ocena ob upoštevanju vseh
okoliščin posameznega primera. Ta direktiva navaja interese, s katerimi se
lahko utemelji zavrnitev. (14) V zvezi z upravnimi postopki
držav članic za uskladitev s to direktivo in zlasti v zvezi s postopkom
odobritve bi morale države članice spoštovati predpisani upravni postopek. (15) Da se zagotovi prost pretok
satelitskih podatkov visoke ločljivosti, pridobljenih s sistemi za
opazovanje Zemlje, ki se upravljajo iz tretjih držav, ta direktiva določa
pogoje, pod katerimi države članice ne bi smele prepovedati, omejiti ali
ovirati prostega pretoka navedenih podatkov. (16) Da bi sledili tehnološkemu
razvoju in razpoložljivosti na svetovnih trgih satelitskih podatkov visoke
ločljivosti, je v tej direktivi vključena določba o rednem
pregledovanju direktive. (17) Da bi Komisija lahko
spremljala postopek izvajanja, bi bilo treba od držav članic zahtevati, da
Komisiji predložijo potrebne informacije za oceno razvoja trga satelitskih
podatkov visoke ločljivosti v Uniji. (18) Ta direktiva ne vpliva na
pristojnost držav članic na področju zunanje politike in nacionalne
varnosti, niti se ne bi smela razlagati tako, da državam članicam
preprečuje izvajanje njihovih pristojnosti na tem področju ter
upoštevanje varnosti in zunanjepolitičnih interesov Unije. (19) Določbe te direktive ne
bi smele posegati v uporabo splošnih pravil o pogodbenem pravu in katere koli
druge ustrezne zakonodaje na drugih področjih, vključno z zakonodajo
o konkurenci, pravicah industrijske ali intelektualne lastnine, zaupnosti,
poslovnih skrivnostih, zasebnosti in pravicah potrošnikov. (20) Direktiva 2006/123/ES
Evropskega parlamenta in Sveta[6]
bi se morala uporabljati za storitve razširjanja podatkov visoke
ločljivosti satelitov za opazovanje Zemlje v komercialne namene. V primeru
neskladja med določbami Direktive 2006/123/ES in določbami te
direktive prevladajo slednje. (21) Ta direktiva se ne bi smela
uporabljati za storitve, opravljene med satelitskim operaterjem in ponudnikom
podatkov, ki slednjemu omogočajo dostop do satelitskih podatkov visoke
ločljivosti. Če ponudnik podatkov zagotavlja storitev za sistem za
opazovanje Zemlje, mora biti sklenitev ustrezne pogodbe s ponudnikom podatkov
skladna z veljavno zakonodajo o javnih naročilih. (22) Uporablja se zakonodaja Unije
o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih
podatkov, zlasti Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta[7] ter Uredba (ES)
št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta[8]
z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v
institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov. (23) Ker cilja te direktive, tj.
zagotavljanja delovanja notranjega trga podatkov opazovanja Zemlje, države
članice same ne morejo zadovoljivo doseči, kar je razvidno iz razlik
in razdrobljenosti obstoječih nacionalnih ureditev, in ker je ta cilj z
zmanjšanjem birokratskih ovir in izboljšanjem pogojev za podjetja lažje
doseči na ravni Unije, je primerno, da se sprejmejo ukrepi na ravni Unije
v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v
členu 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom
sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je
potrebno za doseganje navedenega cilja. (24) V skladu s Skupno
politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih
dokumentih[9]
z dne 28. septembra 2011 se države članice zavezujejo, da bodo
obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile en ali
več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med elementi direktive in
ustreznimi deli nacionalnih instrumentov o prenosu. Zakonodajalec meni, da je
posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno – SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1
Namen in področje urejanja (1)
Namen te direktive je vzpostavitev notranjega trga
podatkov opazovanja Zemlje, in sicer s harmonizacijo nekaterih pravil za
njihovo razširjanje. (2)
Za namen, ki je določen v odstavku 1, ta
direktiva določa pravila in postopke o razširjanju podatkov satelitov za
opazovanje Zemlje. Člen 2
Področje uporabe (1)
Ta direktiva se uporablja za razširjanje podatkov,
pridobljenih s sistemi za opazovanje Zemlje. (2)
Ta direktiva se ne uporablja za razširjanje
podatkov, pridobljenih s sistemi za opazovanje Zemlje, ki so: (a)
namenski podatki GMES v skladu z Delegirano uredbo
Komisije (EU) št. 1159/2013[10]
in Uredbo (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in Sveta[11] ter so predmet
ustrezne politike glede podatkov in informacij; (b)
namenski podatki misije Copernicus v skladu s [COM
NB][12]
in Uredbo Komisije (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in sveta[13], ki so predmet
ustrezne politike glede podatkov in varnosti, ki velja za Copernicus; (3)
Ta direktiva se ne uporablja za razširjanje
satelitskih podatkov iz odstavka 1, če takšno razširjanje opravlja Unija
ali ena ali več držav članic oziroma se opravlja v njihovem imenu ali
pod njihovim nadzorom za varnostne in obrambne namene. Člen 3
Opredelitve pojmov V tej direktivi se uporabljajo naslednje
opredelitve pojmov: (1)
„sistem za opazovanje Zemlje“ pomeni transportni
sistem v orbiti, satelit ali konstelacijo satelitov, ki z uporabo enega ali
več senzorjev lahko pridobivajo podatke opazovanja Zemlje; (2)
„podatki opazovanja Zemlje“ pomenijo obdelane
podatke, pridobljene s signali enega ali več senzorjev sistema za opazovanje
Zemlje, ter informacije na podlagi teh podatkov, pri čemer stopnja
obdelanosti in vrsta shranjevanja ali predstavitve ni pomembna; (3)
„satelitski podatki visoke ločljivosti“
pomenijo podatke, kakor so opredeljeni v členu 4; (4)
„ponudnik podatkov“ pomeni fizično ali pravno
osebo, ki ima neposredno ali prek operaterja sistema za opazovanje Zemlje
dostop do satelitskih podatkov visoke ločljivosti, za katere ni bil
opravljen postopek preverjanja in odobritve iz členov 7 in 8,
ter ki razširja te podatke na zahtevo strank ali na lastno pobudo; (5)
„senzor“ pomeni del sistema za opazovanje Zemlje,
ki beleži elektromagnetne valove katerega koli spektralnega razpona ali
gravitacijskega polja, in pridobiva podatke opazovanja Zemlje; (6)
„senzorski način“ pomeni način, na katerega
en ali več senzorjev pridobiva podatke opazovanja Zemlje, v skladu s
posebnim pridobivanjem takih podatkov; (7)
„razširjanje“ pomeni dejavnost, s katero ponudnik
podatkov omogoči dostop satelitskih podatkov opazovanja Zemlje visoke
ločljivosti kateri koli tretji stranki; (8)
„občutljivo razširjanje“ pomeni razširjanje,
ki bi lahko povzročilo različne stopnje poseganja v interese,
vključno z interesi notranje in zunanje varnosti, Unije ali držav
članic. Člen 4
Opredelitev satelitskih podatkov visoke ločljivosti Satelitski podatki visoke ločljivosti so opredeljeni na podlagi
natančnih tehničnih specifikacij. Te tehnične specifikacije so
določene v Prilogi. Člen 5
Razširjanje podatkov opazovanja Zemlje Države članice
zaradi občutljivosti razširjanja ne prepovejo, omejujejo ali drugače
ovirajo razširjanja ali prostega pretoka satelitskih podatkov, ki niso
satelitski podatki visoke ločljivosti. Člen 6
Razširjanje satelitskih podatkov visoke ločljivosti (1)
Države članice zagotovijo, da se satelitski
podatki visoke ločljivosti, pridobljeni s sistemom za opazovanje Zemlje,
ki se upravlja z ozemlja države članice, na njihovem ozemlju ne razširjajo
brez ustreznega nadzora pristojnih nacionalnih organov. (2)
Če ima ponudnik podatkov sedež na ozemlju
držav članic, slednje zagotovijo, da se razširjanje podatkov iz odstavka 1
opravi v skladu s postopki preverjanja in odobritve iz členov 7 in 8. (3)
Države članice zaradi občutljivosti
razširjanja ne prepovejo, omejujejo ali ovirajo razširjanja satelitskih
podatkov, če je bilo razširjanje odobreno v skladu s postopki iz
členov 7 in 8. Člen 7
Postopek preverjanja (1)
Države članice zagotovijo, da se na njihovem
ozemlju za vsako razširjanje podatkov iz člena 6(1) uporablja
postopek preverjanja. (2)
S postopkom preverjanja se določi, ali
razširjenje ni občutljivo in se ga lahko opravi brez dodatnih odobritev
ali pa je občutljivo in zahteva odobritev v skladu s členom 8. (3)
Postopek preverjanja omogoča predhodni pregled
na podlagi metapodatkov in vključuje pregled naslednjih meril v zvezi s
predvidenim razširjanjem: (a)
identitete subjekta, ki zahteva podatke opazovanja
Zemlje; (b)
osebe in kategorije oseb, ki imajo lahko dostop do
podatkov opazovanja Zemlje; (c)
lastnosti informacij, ki jih predstavljajo podatki
opazovanja Zemlje, pridobljeni z delovanjem senzorjev in obdelavo; (d)
ciljnega območja, ki ga predstavljajo podatki
opazovanja Zemlje; (e)
časa za pridobitev podatkov opazovanja Zemlje
in časovni zamik med pridobitvijo podatkov in predvidenim razširjanjem; (f)
sprejemnih postaj na tleh, kamor se bodo s satelita
prenesli podatki opazovanja Zemlje. (4)
Države članice določijo merila iz
odstavka 3 in opredelijo, po katerih operativnih pravilih se bodo združevala v
postopku preverjanja. Določitev meril in
operativnih pravilih se opravi na podlagi naslednjega: (a)
razpoložljivosti podobnih podatkov opazovanja
Zemlje na svetovnem trgu; (b)
morebitne škode za interese, vključno z
interesi notranje in zunanje varnostni Unije ali držav članic, ki jo lahko
povzroči razširjanje podatkov opazovanja Zemlje. (5)
Države članice zagotovijo, da so merila in
operativni predpisi javno dostopni, določeni in vzpostavljeni na
nediskriminatoren način in da ne dopuščajo proste presoje, ali se
razširjanje šteje za občutljivo in ne. (6)
Države članice določijo ustrezni zasebni
ali javni subjekt, pristojen za izvedbo postopka preverjanja. Ta subjekt
sporoči rezultate postopka preverjanja prosilcu brez nepotrebnega
odlašanja. Člen 8
Postopek odobritve (1)
Države članice določijo postopek
odobritve, s katerim lahko pristojni nacionalni organ odobri razširjanje, za
katerega se na podlagi postopka preverjanja iz člena 7 šteje, da je
občutljivo. (2)
Za namene iz odstavka 1 ponudnik podatkov, ki želi
opraviti občutljivo razširjanje, pristojnemu nacionalnemu organu predloži
zahtevo. (3)
Pristojni nacionalni organ lahko zavrne zahtevo za
odobritev razširjanja satelitskih podatkov visoke ločljivosti, če
meni, da bi razširjanje lahko ogrozilo kar koli od naslednjega: (a)
bistvene varnostne interese Unije ali države
članice; (b)
temeljne interese zunanje politike Unije ali države
članice; (c)
bistvene interese javne varnosti Unije ali države
članice. (4)
Če pristojni nacionalni organ ugotovi, da ni
nobenega od razlogov iz odstavka 3 za zavrnitev, odobri zadevno razširjanje. (5)
Ob odobritvi zahteve pristojni nacionalni organ
lahko določi nekatere pogoje za zagotovitev skladnosti s cilji iz odstavka
3. Vsi ti pogoji temeljijo na objektivnih merilih in niso diskriminatorni. (6)
Ob odobritvi zahtevka se lahko pristojni nacionalni
organ odloči, da se posvetuje s pristojnim nacionalnim organom države
članice, ki jo zadeva prvo razširjanje satelitskih podatkov visoke
ločljivosti. (7)
Države članice lahko v enotnem upravnem
postopku odobrijo razširjanje v rednih časovnih presledkih ali na velikih
ciljnih območij. (8)
Države članice zagotovijo, da pristojni
nacionalni organ sprejme sklep iz odstavka 3 takoj, ko je mogoče, in
najpozneje v sedmih dneh po prejemu zahtevka iz odstavka 2. Pristojni
nacionalni organ sporoči odločitev ponudniku podatkov. (9)
Države članice zagotovijo možnost pritožbe na
odločitev pristojnega nacionalnega organa iz odstavkov 3 in 5. (10)
Države članice lahko predpišejo takse za
zahtevke iz odstavka 2, če so razumne in sorazmerne s stroški postopka
odobritve, ki jih ima pristojni nacionalni organ. Člen 9
Satelitski podatki visoke ločljivosti iz tretjih držav Države članice zaradi občutljivosti
razširjanja ne prepovejo, omejujejo ali ovirajo prostega pretoka satelitskih
podatkov visoke ločljivosti, pridobljenih s sistemi za opazovanje Zemlje,
ki se upravljajo iz tretjih držav, če je bil pretok satelitskih podatkov
visoke ločljivosti odobren in učinkovito pregledan s strani
pristojnega nacionalnega organa države članice, kjer ima sedež ponudnik
podatkov, ki razširja satelitske podatke visoke ločljivosti iz tretje
države. Člen 10
Pristojni nacionalni organi (1)
Države članice imenujejo pristojni nacionalni
organ ali pristojne nacionalne organe, odgovorne za izvajanje te direktive. (2)
Pristojni nacionalni organ za namene
člena 8 je pristojni nacionalni organ države članice, v kateri
ima sedež ponudnik podatkov. Člen 11
Poročanje držav članic (1)
Države članice sporočijo Komisiji: (a)
seznam sistemov za opazovanje Zemlje, ki
pridobivajo satelitske podatke visoke ločljivosti in so upravljani z
njihovega območja in s strani ustreznega satelitskega operaterja; (b)
seznam ponudnikov podatkov na njihovem ozemlju; (c)
imenovani pristojni nacionalni organ iz
člena 10. (2)
Države članice Komisiji vsako leto posredujejo
statistične podatke o postopku preverjanja iz člena 7 in
postopku odobritve iz člena 8, vključno z naslednjimi podatki: (a)
skupno število pregledanih prenosov podatkov; (b)
odstotek postopkov preverjanja, na podlagi katerih
je bilo razširjanje ocenjeno kot občutljivo ali ne; (c)
odstotek subjektov, ki prosijo za podatke
opazovanja Zemlje v skladu s členom 7(3)(a), znotraj svoje države
članice, iz druge države članice v Uniji in izven Unije; (d)
skupno število zahtev za odobritev; (e)
odstotek zavrnitev odobritve razširjanja. (3)
Države članice omogočijo razpoložljivost
podatkov iz odstavkov 1 in 2 v elektronski obliki. Člen 12
Pregled Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu
predloži poročilo o izvajanju te direktive v treh letih od
poteka obdobja za prenos iz člena 13. Člen 13
Prenos (1)
Države članice sprejmejo zakone in druge
predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra
2017. Besedila navedenih predpisov takoj sporočijo Komisiji. (2)
Ko države članice sprejmejo navedene
določbe, se v njih sklicujejo na to direktivo ali sklic nanjo navedejo ob
uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. (3)
Države članice sporočijo Komisiji
besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju,
ki ga ureja ta direktiva. Člen 14
Začetek veljavnosti Ta direktiva začne veljati dvajseti dan
po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Člen 15
Naslovniki Ta direktiva je
naslovljena na države članice. V Bruslju, Za Evropski parlament Za
Svet Predsednik Predsednik POENOSTAVLJENA OCENA FINANČNIH
POSLEDIC (uporablja se za
kateri koli notranji sklep Komisije, ki je splošnega pomena ter ima vpliv na
proračunske odobritve za upravne zadeve ali na človeške vire, kadar
uporaba katere koli druge vrste ocene finančnih posledic ni primerna –
člen 27 Notranjih pravil) 1. Naslov osnutka sklepa: DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o razširjanju podatkov satelitov za opazovanje Zemlje v komercialne
namene 2. Področja politike in zadevne dejavnosti v strukturi ABB Področja politike: vesolje in notranji trg. ABB: človeški viri in drugi upravni odhodki. 3. Pravna podlaga ¨ Upravna samostojnost X Drugo (opredelite):
člen 114 PDEU. 4. Opis in razlogi: V skladu s sporočilom Komisije o vesoljski industrijski politiki
iz februarja 2013 „Sprostitev potenciala za gospodarsko rast v vesoljskem
sektorju“ je GD ENTR pripravil osnutek predloga direktive o razširjanju
podatkov satelitov za opazovanje Zemlje v komercialne namene. Namen direktive
je zagotoviti pravilno delovanje in razvoj notranjega trga komercialnih
izdelkov in storitev, povezanih s satelitskimi podatki, z uvedbo preglednega,
predvidljivega, poštenega in usklajenega pravnega okvira v vseh državah članicah. 5. Trajanje ukrepa in ocena finančnih posledic: 5.1 Obdobje uporabe: ¨ Časovno omejen sklep: sklep
velja od [datum] do [datum] X Časovno neomejen sklep:
velja od 1. 1. 2015 5.2 Ocenjeni
proračunski vpliv:
Osnutek sklepa pomeni: ¨ prihranke X dodatne
stroške (v tem primeru navedite zadevne razdelke večletnega
finančnega okvira): Razdelek 5 Izpolnite tabelo v zvezi z ocenjenim
finančnim vplivom na odobritve za upravne zadeve ali človeške vire.
Če je predlog sklepa časovno neomejen, je treba stroške navesti za
vsako leto razvoja in nato za vsako leto delovanja pri polni zmogljivosti (v
stolpcu „Skupaj/letni strošek“). 5.3 Udeležba
tretjih oseb pri financiranju osnutka sklepa: Če je v
predlogu načrtovano sofinanciranje držav članic ali drugih organov
(navedite, katerih), navedite stopnjo sofinanciranja, če je ta znana. odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta
natančno) || Leto n || Leto n+1 || Leto n+2 || Leto n+3 || Leto n+4 || Leto n+5 || Leto n+6 || Skupaj Navedite vir/organ sofinanciranja || || || || || || || || Sofinancirane odobritve SKUPAJ || || || || || || || || 5.4 Pojasnilo podatkov: Povprečni stroški osebja so prikazani na
dnu strani
http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html. Predlog nima proračunskih posledic glede odobritev za poslovanje
ali odobritev za upravno izvajanje. Proračunske posledice so omejene na
človeške vire in druge upravne odhodke Komisije za zagotovitev izvajanja
obveznosti v okviru predlaganega pravnega instrumenta, tj. spremljanja,
ocenjevanja ter po potrebi revizije in posodobitve zakonodajnih aktov. Skupno
so proračunske posledice zelo majhne in bodo v večletnem
finančnem okviru za obdobje 2014–2020 znašale približno 0,3 milijona EUR. 6. Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom: X Predlog
je v skladu z veljavnim finančnim načrtovanjem. ¨ Za predlog je potrebna sprememba zadevnega razdelka
večletnega finančnega okvira. ¨ Za predlog je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali
sprememba večletnega finančnega okvira[14]. 7. Vpliv prihrankov ali dodatnih stroškov na dodelitev virov: X Viri bodo pridobljeni z notranjo
prerazporeditvijo v oddelkih. ¨ Viri so bili že dodeljeni zadevnemu oddelku. ¨ Viri se bodo zahtevali v naslednjem postopku dodelitve. Potrebe po
človeških in upravnih virih se krijejo s sredstvi, ki se lahko pristojnemu
GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve sredstev glede na obstoječe
proračunske omejitve. PRILOGA OCENJENI FINANČNI VPLIV (prihranki ali dodatni stroški) NA
ODOBRITVE ZA UPRAVNE ZADEVE ALI ČLOVEŠKE VIRE EPDČ = ekvivalent polnega delovnega časa XX
je zadevno področje ali naslov v mio. EUR
(na tri decimalna mesta natančno) EPDČ v osebah/leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Skupaj N (2014) || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6 Razdelek 5 || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || EPDČ || odobritve || || Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || || || || || || || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 1 AD || 0,132 XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || || || || || || || || || || Zunanje osebje || XX 01 02 01 („splošna sredstva“) || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 02 02 (delegacije) || || || || || || || || || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek – razdelek 5 || || || || || || || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 1 || 0,132 Zunaj razdelka 5 || Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || || || || || || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || || || || || || || || || || || Zunanje osebje XX 01 04 yy || || || || || || || || || || || || || || || || – na sedežu || || || || || || || || || || || || || || || || – na delegacijah || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 05 02 (posredne raziskave) || || || || || || || || || || || || || || || || 10 01 05 02 (neposredne raziskave) || || || || || || || || || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek – zunaj razdelka 5 || || || || || || || || || || || || || || || || SKUPAJ || || || || || || || || || || || || || || || || Potrebe po
človeških in upravnih virih se krijejo s sredstvi, ki se lahko pristojnemu
GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve sredstev glede na obstoječe
proračunske omejitve. Druge upravne
odobritve XX je zadevno področje ali naslov v mio. EUR (na tri decimalna mesta
natančno) || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || SKUPAJ n || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6 Razdelek 5 || || || || || || || || Na sedežu: || || || || || || || || XX 01 02 11 01 – Stroški za službena potovanja in reprezentančni stroški || || || || 0,004 || 0,004 || 0,004 || 0,004 || 0,016 XX 01 02 11 02 – Stroški za konference in sestanke || || || || || || || || XX 01 02 11 03 – Sestanki odborov || || || || || || || || XX 01 02 11 04 – Študije in posvetovanja || || || || || || || 0,15 || 0,15 XX 01 03 01 03 – oprema IKT[15] || || || || || || || || XX 01 03 01 04 – storitve IKT2 || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (po potrebi navedite) || || || || || || || || Na delegacijah: || || || || || || || || XX 01 02 12 01 – Stroški za službena potovanja in konference ter reprezentančni stroški || || || || || || || || XX 01 02 12 02 – Nadaljnje usposabljanje osebja || || || || || || || || XX 01 03 02 01 – Nakup ali najem stavb in s tem povezani odhodki || || || || || || || || XX 01 03 02 02 – Oprema, pohištvo, dobave in storitve || || || || || || || || Seštevek – razdelek 5 || || || || 0,004 || 0,004 || 0,004 || 0,154 || 0,166 Zunaj razdelka 5 || || || || || || || || XX 01 04 yy – Odhodki za tehnično in upravno pomoč (brez zunanjega osebja) iz odobritev za poslovanje (nekdanje vrstice BA) || || || || || || || || – na sedežu || || || || || || || || – na delegacijah || || || || || || || || XX 01 05 03 - Drugi odhodki za upravljanje v posrednem raziskovanju || || || || || || || || 10 01 05 03 – Drugi odhodki za upravljanje v neposrednem raziskovanju || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (po potrebi navedite) || || || || || || || || Seštevek – zunaj razdelka 5 || || || || || || || || SKUPAJ || || || || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,187 || 0,298 Potrebe po človeških in upravnih virih se krijejo s sredstvi, ki
se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve sredstev
glede na obstoječe proračunske omejitve. [1] COM(2013) 108 final. [2] Zadeva C–380/03, Oglaševanje tobačnih izdelkov II,
ZOdl. 2006, str. I –11573, točki 80, 81. [3] UL C , , str. . [4] COM (2013) 108 final. [5] Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1159/2013 z dne 12.
julija 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in
Sveta o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) z opredelitvijo pogojev
za registracijo in izdajo licenc uporabnikom GMES in opredelitvijo meril za
omejitev dostopa do namenskih podatkov GMES in informacij storitev GMES (UL L
309, 19.11.2013, str. 1). [6] Direktiva 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z
dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (UL L 376, 27.12.2006, str.
36). [7] Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne
24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o
prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31). [8] Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z
dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v
institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8,
12.1.2001, str. 1). [9] UL C 369, 17.12.2011, str. 14. [10] Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1159/2013 z dne 12.
julija 2013 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in
Sveta o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) z opredelitvijo pogojev
za registracijo in izdajo licenc uporabnikom GMES in opredelitvijo meril za
omejitev dostopa do namenskih podatkov GMES in informacij storitev GMES (UL L
309, 19.11.2013, str. 1). [11] Uredba (EU) št. 911/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z
dne 22. septembra 2010 o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in
njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013) (UL L 276,
20.10.2010, str. 1). [12] [13] Uredba (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z
dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Copernicus in o razveljavitvi Uredbe
(EU) št. 911/2010 (UL L 122, 24.4.2014, str. 44). [14] Glej točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma za
obdobje 2007–2013. [15] IKT: informacijske in komunikacijske tehnologije PRILOGA
Tehnične specifikacije Tehnične specifikacije iz
člena 4 so katere koli od naslednjih zmogljivosti sistema za
opazovanje Zemlje, njegovih senzorjev in senzorskih načinov za
pridobivanje podatkov opazovanja Zemlje: (a)
prostorska ločljivost (sposobnost zaznavanja
in razlikovanja geometričnih struktur v vseh prostorskih smereh) 2,5 metra
ali manj; (b)
v spektralnem obsegu od 8 do 12 mikrometrov
(toplotno infrardeče valovanje) prostorska ločljivost 5 metrov ali
manj; (c)
v spektralnem obsegu od 1 milimetra do 1 metra
(mikrovalovanje) prostorska ločljivost 3 metre ali manj; (d)
številno spektralnih kanalov > 49
(hiperspektralni senzorji) ter prostorska ločljivost 10 metrov; ali (e)
inherentna položajna natančnost 5 metrov ali
manj.