This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52021AE6493
Opinion of the European Economic and Social Committee on the Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EU) No 575/2013 as regards requirements for credit risk, credit valuation adjustment risk, operational risk, market risk and the output floor (COM(2021) 664 final — 2021/0342 (COD))
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede zahtev za kreditno tveganje, tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja, operativno tveganje, tržno tveganje in izstopni prag (COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede zahtev za kreditno tveganje, tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja, operativno tveganje, tržno tveganje in izstopni prag (COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))
EESC 2021/06493
UL C 290, 29.7.2022, p. 40–44
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
29.7.2022 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
C 290/40 |
Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede zahtev za kreditno tveganje, tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja, operativno tveganje, tržno tveganje in izstopni prag
(COM(2021) 664 final – 2021/0342 (COD))
(2022/C 290/07)
Poročevalec: |
Bogdan PREDA |
Zaprosili |
Evropski parlament, 17. 1. 2022 Svet Evropske unije, 20. 1. 2022 |
Pravna podlaga |
člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
Pristojnost |
strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
Datum sprejetja mnenja strokovne skupine |
3. 3. 2022 |
Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju |
23. 3. 2022 |
Plenarno zasedanje št. |
568 |
Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) |
154/0/1 |
1. Sklepi in priporočila
1.1 |
Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) zagovarja zanesljivo, uravnoteženo in v prihodnost usmerjeno kapitalsko politiko s tehtanjem tveganja na podlagi dejanskih tveganj za stabilnost ob upoštevanju potreb po okrepitvi konkurenčnosti bank EU in povečanju financiranja trajnostne rasti. Zato poziva Komisijo, naj dodatno oceni, v kolikšnem obsegu predloga ustrezata navedenim izzivom. |
1.2 |
EESO pozdravlja izvajanje preostalih elementov mednarodnih standardov, o katerih se je dogovoril Baselski odbor za bančni nadzor (standardi Basel III) (1), tako glede časovnega okvira kot glede vsebine, saj so namenjeni krepitvi stabilnosti finančnega trga v EU, ne pa izpostavljanju evropskih državljanov večjim tveganjem na finančnih trgih. |
1.3 |
EESO poudarja, da je stabilnost finančnega trga ključen prvi pogoj za splošno gospodarsko stabilnost, zanesljiva regulacija in nadziranje bančnega sektorja pa sta bistvena za preprečevanje groženj pretresov in kriz. Bonitetne kapitalske zahteve so bistvene za doseganje omenjenih osnovnih pogojev, pri čemer EESO poziva zakonodajalca, naj zagotovita, da bo v predlogih predvideno ustrezno ravnovesje med dvema dopolnjujočima se ciljema, in sicer (i) zagotavljanjem večje odpornosti bank v EU in (ii) potrebo po zagotavljanju finančne trdnosti in konkurenčnosti v sektorju, tudi z vidika uravnoteženega okvira kapitalskih zahtev, da bi podprli vlogo bank pri financiranju realnega gospodarstva. |
1.4 |
EESO poziva Komisijo, naj redno ocenjuje dejanski učinek predlogov, da bi ocenila, ali njihovo izvajanje prispeva k večji stabilnosti finančnega trga in odpornosti v bančnem sektorju, pri čemer naj upošteva tudi konkurenčnost bank v EU. Priznava tudi, da zanesljivi in uravnoteženi kapitalski količniki prispevajo h konkurenčnosti. |
1.5. |
EESO zelo ceni prizadevanja Komisije za bolj zeleno in odpornejše gospodarstvo EU, med drugim z revizijo in stalnim vrednotenjem trenutnih orodij, predvidenih za okrepitev trajnostnih financ. Finančni sektor bi lahko bistveno prispeval k ustvarjanju gospodarstva z neto ničelnimi emisijami ogljika. EESO zato pozdravlja pristop Komisije, da se v bonitetnem okviru (v skladu z mednarodnimi postopki, zlasti v okviru Basel III) bolj osredotoči na okoljska, socialna in upravljavska tveganja, vključno z boljšim obračunavanjem tveganj na finančnih trgih, povezanih s podnebnimi spremembami. |
1.6. |
EESO pozdravlja tudi delo za razkritje navedenih tveganj (2), ki ga je opravil Evropski bančni organ (EBA), da bi ustrezno ocenili okoljska tveganja bank in njihove finančne strategije za prehod na gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami ogljika. EESO poziva organ EBA, naj pospeši pregled prvega stebra, da bi ugotovil, ali so v njem ustrezno upoštevane edinstvene značilnosti podnebnih tveganj. Ureditev makrobonitetnih politik, vključno s kapitalskimi, ima lahko pomembno vlogo pri boljšem upoštevanju tveganj na finančnih trgih, povezanih s podnebnimi spremembami. Poleg tega ga EESO poziva, naj okrepi prizadevanja za odpravo pomanjkljivosti v sedanjih razkritjih okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganj na ravni EU, vključno s sredstvi, povezanimi s fosilnimi gorivi, in sredstvi, na katera vplivajo kronični in akutni pojavi podnebnih sprememb, da bi spodbudili znatno povečanje strategij bank za trajnostno financiranje. |
2. Uvod
2.1 |
EESO v mnenju obravnava (i) predlog uredbe o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) glede zahtev za kreditno tveganje, tveganje prilagoditve kreditnega vrednotenja, operativno tveganje, tržno tveganje in izstopni prag (predlog uredbe o kapitalskih zahtevah) ter (ii) predlog direktive o spremembi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) v zvezi z nadzorniškimi pooblastili, sankcijami, podružnicami iz tretjih držav in okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi tveganji ter o spremembi Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (predlog direktive o kapitalskih zahtevah), ki ju je predstavila Evropska komisija. |
2.2 |
Kot je navedeno v obrazložitvenem memorandumu, sta normativna akta upravičena, ker je treba izvajati standarde Basel III, obenem pa obravnavati več vprašanj, ki so pomembna za finančno stabilnost in stabilno financiranje gospodarstva v okviru okrevanja po krizi zaradi COVID-19. Ta vključujejo okrepitev kapitalskega okvira, ki temelji na tveganju, večji poudarek na okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganjih v bonitetnem okviru ter nadaljnjo harmonizacijo nadzornih pooblastil in orodij. |
3. Splošne ugotovitve
3.1 |
EESO poudarja, da je stabilnost finančnega trga ključen prvi pogoj za splošno gospodarsko stabilnost, zato je v skupnem javnem interesu. Zanesljiva regulacija in nadzor bančnega sektorja sta bistvena za preprečevanje groženj pretresov in kriz, bonitetne kapitalske zahteve pa so pomembne za preprečevanje uporabe javnih sredstev za reševanje bank v težavah. |
3.2 |
Dosledno, vendar pravično izvajanje standardov Basel III je pomembno za evropska podjetja in delovna mesta, hkrati pa tudi za spodbujanje dostopa do lastništva stanovanj in pospeševanje izvozno usmerjenega gospodarstva EU, od katerega sta odvisna rast mnogih podjetij in zaposlovanje številnih državljanov. Poleg tega se ti mednarodni standardi izvajajo v bančnem modelu EU, ki je sam po sebi manj naklonjen tveganju in manj odvisen od kapitalskih trgov kot v drugih jurisdikcijah. |
3.3 |
EESO pozdravlja predlog Komisije, naj se uvedejo preostali deli standardov Basel III, ki so namenjeni omejitvi tveganja regulativne arbitraže ter vzpostavljanju zaupanja in predvidljivosti za vlagatelje in regulatorje. Priznava, da EU potrebuje pravila za soočanje z izzivi (povezani z okrevanjem, podnebjem in digitalizacijo), posebnimi značilnostmi (bančni krediti so daleč največji kanal za financiranje gospodarstva EU) in cilji Evropske unije (unija kapitalskih trgov in zeleni dogovor). Po drugi strani pa je nujno, da evropski državljani in davkoplačevalci niso izpostavljeni večjim tveganjem krize na finančnih trgih, zato je treba doseči ustrezno ravnovesje med navedenimi izzivi ter vsebino in diskrecijskimi pravicami standardov Basel III. ESSO zato poziva Komisijo, naj oceni še druge posebne značilnosti evropskih bank in s tem povezan vpliv nanje in na gospodarstvo EU, da bo v zakonodajnih predlogih zagotovila ustrezno ravnovesje med doslednim izvajanjem standardov Basel III, uveljavljanjem nacionalnih diskrecijskih pravic, ki jih ti standardi zagotavljajo, in potrebo po predložitvi prilagoditev, ki odražajo posebnosti gospodarstva in bank EU. |
3.4 |
EESO poudarja, da bi bilo treba z izvajanjem teh predlogov zaščititi stabilnost finančnega trga, vendar ti ne bi smeli privesti do neupravičenega povečanja kapitalskih zahtev za banke v EU, ki bi presegale zahteve, predvidene v oceni Komisije. Zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da učinek na kapitalske zahteve, tudi za male zadružne banke in male banke, ne bo preveč obremenjujoč in ne bo vplival na njihovo konkurenčnost, hkrati pa naj poskrbi, da bo finančni trg stabilen. |
3.5 |
EESO se tudi dobro zaveda, da so obstoječe kapitalske zahteve odločilno prispevale k večji odpornosti bančnega sistema v krizah, kar se je pokazalo tudi med pandemijo. Trenutna raven kapitalizacije je evropskim bankam namreč omogočila, da so pandemijo prestale v dobrem stanju ter še naprej financirale in podpirale evropsko gospodarstvo, da je zdržalo velik ekonomski šok, ki ga je povzročila pandemija COVID-19. EESO opozarja tudi na ključno vlogo Evropske centralne banke, ki je vzpostavila močno podporno politiko in tako prispevala k odpornosti bank v krizi zaradi COVID-19. |
3.6 |
EESO zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v sedanjih predlogih okrepljena veljavna pravila, zlasti glede kapitalskih zahtev, da bodo še naprej preprečevala pretirano prevzemanje tveganja, visok finančni vzvod in špekulacije. Glede na trenutne gospodarske in družbene razmere je treba ustrezno obravnavati še veliko pomembnih tveganj, kot so na primer podnebna tveganja ali nedonosna posojila. Kapitalske zahteve bi morale biti dovolj visoke, da bi preprečevale grožnjo stečaja ter pretresov in kriz finančnega trga, vendar ne bi smele biti pretirane. EESO hkrati priznava, da imajo banke EU osrednjo vlogo pri financiranju realnega gospodarstva ter podpiranju digitalnega in trajnostnega prehoda, kar posredno vpliva na delovna mesta in življenjski standard. Ti vidiki morajo biti upoštevani v regulativnih določbah v zvezi s kapitalskimi zahtevami. |
3.7 |
EESO v zvezi z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi tveganji poudarja, da finančni trgi lahko podpirajo in okrepijo ter bi tudi morali podpirati in okrepiti prehod na bolj trajnostno in bolj zeleno gospodarstvo, vendar bančni sektor te dolgotrajne spremembe ne more zagotoviti sam. Glede na podatke iz najnovejših pregledov Evropskega računskega sodišča več kot polovica držav članic EU še vedno namenja več subvencij za fosilna goriva kot za obnovljive vire energije (5), medtem ko „bi morala biti podpora EU za naložbe bolje usklajena z načeli trajnostnega financiranja“ (6). V zvezi s tem EESO poziva, naj bodo industrijske politike ter ustrezni pravni okviri EU in držav članic v celoti skladno usmerjeni v (i) spodbujanje trajnostnih naložbenih priložnosti, da bi vplivali na dodelitev gospodarskih virov za ta namen, ter (ii) odpravo subvencij za fosilna goriva in uskladitev podnebnih ciljev s socialnimi potrebami. EESO zato pozdravlja okrepitev določb, povezanih z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi tveganji, v zakonodajnih predlogih, vendar poziva Komisijo, naj razjasni uporabo določb glede pooblastil nadzornikov, da „zmanjšajo tveganja, ki izhajajo iz neusklajenosti institucij z ustreznimi cilji politike Unije in splošnejšimi trendi na področju prehoda v zvezi z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi dejavniki“, ter tako pojasni, kako naj se ta pooblastila izvajajo. |
3.8 |
Poleg razkritja in podnebnega stresnega testiranja lahko makrobonitetne politike, vključno s kapitalskimi ukrepi, pripomorejo k ustreznemu obračunavanju okoljskih, socialnih in upravljavskih tveganj bank ter olajšajo porazdelitev kreditnih tokov med sektorji, ki lahko podprejo prehod na gospodarstvo z neto ničelnimi emisijami ogljika. EESO zato priporoča, naj organ EBA in ECB pospešita delo v zvezi s:
|
3.9 |
EESO pozdravlja mandate, podeljene Komisiji za spremljanje izvajanja standardov v drugih jurisdikcijah, da se zagotovi skladnost glede časa in pomena vpliva na ustrezne deležnike, med drugim v smislu povečanja kapitalskih zahtev. Vendar svari pred upadanjem regulativnih standardov ali nadaljnjo zamudo pri uveljavitvi standardov in opozarja na slabše izvajanje določenih pravil v nekaterih jurisdikcijah. To bi lahko resno ogrozilo svetovno stabilnost. |
4. Posebne ugotovitve
4.1 |
EESO v predlogu Komisije pozdravlja zlasti naslednje predloge, vendar priporoča, naj se analizira več nadaljnjih tehničnih izboljšav:
|
4.2 |
EESO poudarja več vprašanj, ki bi jih bilo treba v predlogih ponovno preučiti. V zvezi s tem poudarja, da je ohranitev stabilnosti finančnega trga, ki je v skupnem javnem interesu, glavna prednostna naloga in da je pri tem treba doseči ustrezno ravnovesje z drugimi cilji politike, kar pa nikakor ne sme ogrožati finančne stabilnosti. Prilagoditev standardov Basel III v EU ne sme ogroziti cilja povečanja stabilnosti finančnega trga, da bi bili bolje pripravljeni na prihodnje gospodarske pretrese in krize. Poleg tega bi morali predlagani ukrepi v vsakem primeru dodatno okrepiti kapitalizacijo bank, hkrati pa zagotoviti njihovo konkurenčnost:
|
4.3 |
EESO poudarja, da podnebne spremembe povzročajo tveganja, ki že vplivajo na banke in bi lahko imela resne posledice za njihovo finančno stabilnost, če ne bodo ustrezno obravnavana na regulativni in bančni ravni. V zvezi s tem ceni delo Baselskega odbora in evropskih organov na področju finančnih tveganj, povezanih s podnebjem, pri ugotavljanju morebitnih vrzeli v veljavnem okviru in obravnavi možnih ukrepov za njihovo odpravo. Poleg tega poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pri nadaljnjem razvoju ustreznega okvira za financiranje prehoda na bolj zeleno gospodarstvo v celoti upoštevano načelo dvojne pomembnosti. |
4.4 |
EESO poziva Komisijo, naj oceni uporabnost načela sorazmernosti za banke, ki po velikosti, vlogi in izpostavljenosti sistemskim tveganjem veljajo za majhne (v skladu z opredelitvijo majhnega in nekompleksnega subjekta v uredbi o kapitalskih zahtevah), vendar morajo vseeno izpolnjevati strožje zahteve, vključno z zahtevami glede razkritja in kapitalskimi zahtevami, ker so del velike bančne skupine. Pri vsaki oceni načela sorazmernosti pa je treba upoštevati, da imajo manjše banke, ki so del velike bančne skupine, na voljo več sredstev za izpolnjevanje zahtev glede razkritij in kapitalskih zahtev. |
V Bruslju, 23. marca 2022
Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora
Christa SCHWENG
(1) https://www.bis.org/bcbs/basel3.htm
Standardi Basel III so mednarodno dogovorjen sklop ukrepov, ki jih je pripravil Baselski odbor za bančni nadzor v odziv na finančno krizo v obdobju 2007–2009. Namenjeni so krepitvi regulacije, nadzora in upravljanja tveganj bank. Kot vsi standardi Baselskega odbora so tudi standardi Basel III minimalne zahteve, ki veljajo za mednarodno dejavne banke. Člani so zavezani izvajanju in uporabi standardov v svojih jurisdikcijah v časovnem okviru, ki ga določi Baselski odbor.
(2) https://www.eba.europa.eu/regulation-and-policy/transparency-and-pillar-3
(3) Imenovana tudi uredba o kapitalskih zahtevah.
(4) Imenovana tudi direktiva o kapitalskih zahtevah.
(5) https://www.eca.europa.eu/sl/Pages/DocItem.aspx?did=60760
(6) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_22/SR_sustainable-finance_SL.pdf