EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 28.5.2020
COM(2020) 441 final
2020/0111(NLE)
Predlog
UREDBA SVETA
o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52020PC0441R(01)
Proposal for a COUNCIL REGULATION establishing a European Union Recovery Instrument to support the recovery in the aftermath of the COVID-19 pandemic
Predlog UREDBA SVETA o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19
Predlog UREDBA SVETA o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19
COM/2020/441 final/2
EVROPSKA KOMISIJA
Bruselj, 28.5.2020
COM(2020) 441 final
2020/0111(NLE)
Predlog
UREDBA SVETA
o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM
1.OZADJE PREDLOGA
•Razlogi za predlog in njegovi cilji
Pandemija COVID-19 predstavlja obsežno in resno javnozdravstveno krizo. Močno vpliva na prebivalce, družbe in gospodarstva po vsem svetu. Obseg zdravstvene krize in odzivi politike, da bi jo obvladali, so brez primere. Posledično je globina njenih socio-ekonomskih učinkov izjemno negotova. Že na tej stopnji je jasno, da predstavlja do zdaj največje in pereče izzive za finančne in gospodarske sisteme držav članic. V skladu s spomladanskimi gospodarskimi napovedmi Komisije 1 naj bi se BDP EU letos zmanjšal za približno 7,5 %, kar je veliko več kot v času svetovne finančne krize leta 2009, leta 2021 pa naj bi se ponovno povišal za samo 6 %, stopnja brezposelnosti v EU pa naj bi se v letu 2020 povečala na 9 %, kar pomeni tveganje povečanja revščine in neenakosti.
Države članice so se odzvale s sprejemanjem izjemnih diskrecijskih gospodarskih in finančnih ukrepov. Skupaj z učinkom tako imenovanih „samodejnih stabilizatorjev“, tj. plačil, predvidenih v sistemih zavarovanja za primer brezposelnosti in sistemov socialne varnosti, ter v kombinaciji z izgubo davčnih prihodkov ti ukrepi znatno vplivajo na javne finance držav članic z znatnim dvigom skupnega javnofinančnega primanjkljaja, in sicer z 0,6 % BDP v letu 2019 na 8,5 % BDP v euroobmočju in EU letos.
Šok za gospodarstvo EU je simetričen, saj je pandemija prizadela vse države članice, vendar je učinek pandemije med državami članicami zelo različen, kot je različna tudi njihova zmožnost obvladovanja gospodarskega in fiskalnega šoka in odzivanja nanj, kar je odvisno od posebnih gospodarskih struktur in začetnih pogojev držav članic. Zato obstaja tveganje, da bo kriza povečala razlike znotraj Unije, kar bi ogrozilo skupno ekonomsko in socialno odpornost.
Unija je ukrepala hitro, da bi v mejah sedanjega večletnega finančnega okvira, ki se izteče leta 2020, zagotovila usklajen in močan kolektivni odziv na socialne in ekonomske posledice krize. Ta odziv dopolnjuje diskrecijske gospodarske in finančne ukrepe, ki so jih sprejele države članice.
Kriza bi lahko trajno poškodovala gospodarsko tkivo Unije, če je ne obravnavamo s sorazmernim kratkoročnim in srednjeročnim odzivom politike na ravni Unije.
Za celovit načrt za evropsko okrevanje bodo potrebne obsežne javne in zasebne naložbe na evropski ravni, da bi Uniji omogočili začetek trajnostnega in odpornega okrevanja, ustvarili visokokakovostna delovna mesta in odpravili neposredno škodo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, hkrati pa podprli zelene in digitalne prednostne naloge Unije. Komisija za zagotovitev financiranja predlaganega akta predlaga spremembo [sklepa o virih lastnih sredstev], ki bi Uniji omogočila, da začasno in izjemoma najame posojilo v višini 750 milijard EUR v cenah iz leta 2018 za povečanje zgornje meje virov lastnih sredstev, da krijejo obveznosti in pogojne obveznosti za posojila državam članicam. Predlagani akt določa dodelitev sredstev različnim programom Unije v skladu s strategijo, določeno v načrtu Evropske unije za okrevanje.
500 milijard EUR v cenah iz leta 2018 bo porabljenih za nepovratno podporo, vračljivo podporo prek finančnih instrumentov ali za oblikovanje rezervacij za proračunska jamstva in z njimi povezane odhodke.
250 milijard EUR v cenah iz leta 2018 se bo uporabilo za zagotavljanje posojil državam članicam. Unija bo nosila pogojno obveznost v obliki jamstva za navedena posojila, dokler ne bodo povrnjena.
Člen 3 določa najvišji znesek, s katerim se lahko financira Instrument. Načini uporabe sredstev so prav tako jasno določeni v členu 3, kjer so opisani prejemni programi, pa tudi narava podpore (nepovratna sredstva, posojila in jamstva). V členih 2 in 4 ta uredba prav tako strogo omejuje obseg in čas uporabe sredstev. To izključuje možnost, da se lahko Instrument Evropske unije za okrevanje uporabi za kakršne koli druge namene, razen za reševanje neposrednih ekonomskih in socialnih posledic te krize.
•Skladnost z drugimi politikami Unije
Instrument Evropske unije za okrevanje zagotavlja financiranje za ukrepe in dejavnosti, ki jih je treba izvesti v skladu z načrtom Evropske unije za okrevanje. Viri, zbrani z izdajo, se bodo uporabili za programe Unije v okviru naslednjega večletnega finančnega okvira na naslednjih področjih:
·zagotavljanje podpore v obliki nepovratnih sredstev in posojil za izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost;
·zagotavljanje podpore za nove naložbe v okviru obstoječih in predlaganih proračunskih jamstev (EFSI/InvestEU), med drugim za (1) podjetja, ki jih je prizadela kriza, vendar so sicer uspešna, da bi izšla iz krize, in zlasti za pospešitev zelenega in digitalnega prehoda; (2) ciljno usmerjeno podporo projektom evropskega strateškega interesa za dobavne verige na notranjem trgu, da se razvije strateška neodvisnost EU v ključnih sektorjih in zmogljivostih;
·okrepljena podpora regijam in sektorjem, ki jih je prizadela kriza, in sicer z okrepljenimi ukrepi kohezijske politike;
·podpora raziskavam in inovacijam v odziv na pandemijo COVID-19;
·izboljšanje pripravljenosti na krize in izboljšanje strateške odpornosti sistemov zdravstvenega varstva v Uniji;
·ublažitev učinka pandemije COVID-19 na pravičen prehod na zeleno gospodarstvo na območjih;
·podpora ukrepom za obravnavanje vpliva pandemije COVID-19 na razvoj podeželja;
·podpiranje partnerskih držav, zlasti na Zahodnem Balkanu, v sosedstvu in Afriki, v njihovih prizadevanjih za boj in okrevanje od posledic pandemije ter za krepitev njihove odpornosti.
Dejavnosti in ukrepi se bodo izvajali v skladu s pogoji, določenimi v temeljnih aktih o vzpostavitvi instrumentov politike. Zato Komisija hkrati predstavlja potrebne zakonodajne predloge, ki zagotavljajo, da lahko ti instrumenti politike prejmejo zunanje namenske prihodke, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe.
2.PRAVNA PODLAGA, SUBSIDIARNOST IN SORAZMERNOST
•Pravna podlaga
Člen 122 Pogodbe o delovanju Evropske unije predvideva možnost ukrepov, sprejetih v duhu solidarnosti med državami članicami, ki ustrezajo gospodarskim razmeram. Sedanje stanje je brez primere. Zanj so značilne hude težave zaradi izrednih dogodkov, na katere države članice nimajo vpliva. Zato je primerno, da se v skladu s členom 122 PDEU sprejmejo izjemni začasni ukrepi za podporo okrevanju in odpornosti po vsej Uniji.
•Subsidiarnost (za neizključno pristojnost)
Ciljev tega instrumenta države članice same ne morejo zadovoljivo doseči zaradi obsega ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Instrument Evropske unije za okrevanje Uniji omogoča, da dopolni gospodarske in finančne ukrepe držav članic, zlasti v obliki „samodejnih stabilizatorjev“ ter diskrecijskih gospodarskih in finančnih ukrepov, s hitrim in ciljno usmerjenim znatnim povečanjem diskrecijske porabe.
Takšna dopolnilna uporaba financiranja zagotavlja, da notranji trg ne bo oslabljen zaradi razlik v zmožnosti držav članic, da mobilizirajo finančna sredstva, in v duhu solidarnosti zagotavlja financiranje tudi v tistih državah članicah, kjer je fiskalni manevrski prostor za diskrecijsko porabo omejen. Poleg tega zagotavlja, da poraba poteka na podlagi skladne ekonomske strategije, usklajene med državami članicami.
Samo tako usklajeno ukrepanje, ki temelji na duhu solidarnosti med državami članicami v času krize, lahko zagotovi, da se prihodki mobilizirajo v dovolj virih za učinkovito posredovanje Unije na najbolj prizadetih območjih ali sektorjih.
•Sorazmernost
Financiranje iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje v potrebnem obsegu je posledica razmer brez primere, v katerih se je znašla Unija. Instrument za okrevanje je jasno opredeljen v smislu trajanja in uporabe. To zagotavlja, da je njegova uporaba strogo omejena na obvladovanje posledic te krize v obsegu, ki je sorazmeren z vplivom krize. Financiranje bi bilo usmerjeno v potrebo po takojšnji in odločni podpori okrevanju gospodarstva.
•Izbira instrumenta
Komisija meni, da je primerno ukrepati z uredbo zaradi njene neposredne in takojšnje uporabe ter njenega splošnega področja uporabe.
3.REZULTATI NAKNADNIH OCEN, POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI STRANMI IN OCEN UČINKA
•Posvetovanja z zainteresiranimi stranmi
Zaradi nujne čimprejšnje priprave predloga, da bi ga Svet lahko hitro sprejel, posvetovanja z zainteresiranimi stranmi ni bilo mogoče izvesti.
•Zbiranje in uporaba strokovnih mnenj
Ni relevantno.
•Ocena učinka
Zaradi nujne čimprejšnje priprave predloga ni bila opravljena nobena ocena učinka.
•Ustreznost in poenostavitev ureditve
Ni relevantno.
•Temeljne pravice
Ni relevantno.
4.PRORAČUNSKE POSLEDICE
Predlagana uredba bo zagotovila finančno podporo iz zunanjih namenskih prejemkov iz posojil Unije, odobrenih v skladu s členom 3b [sklepa o virih lastnih sredstev] za nepovratno podporo, vračljivo podporo prek finančnih instrumentov ter za oblikovanje rezervacij za proračunska jamstva in z njimi povezane odhodke. To pomeni, da je treba predvideti odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil za kritje zneskov, ki zapadejo v plačilo zaradi izposojanja (za kuponska izplačila in odkupe ob zapadlosti). Odkupi iz proračuna EU niso predvideni pred letom 2028. Odobritve, potrebne za kritje morebitnih kuponskih izplačil v obdobju 2021–2027, so skladne s predlogom Komisije za večletni finančni okvir, zlasti s predlogom Komisije za področje 2 „Kohezija in vrednote“ (brez razdelka „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“). Prihodnji večletni finančni okviri bodo morali zagotoviti potrebne odobritve za kritje kuponskih izplačil in odkupov ob zapadlosti.
Posojila bodo vrnile upravičene države članice, Unija pa bo krila le pogojno obveznost, združljivo s posebno zgornjo mejo virov lastnih sredstev.
Okvirno načrtovanje pričakovanih prihodkov in s tem povezanih odhodkov je na voljo v oceni finančnih posledic zakonodajnega predloga.
5.DRUGI ELEMENTI
•Načrti za izvedbo ter ureditev spremljanja, ocenjevanja in poročanja
Potrebna sta največja možna preglednost in ustrezno spremljanje uporabe finančnih sredstev EU. Za države članice in Komisijo bodo veljale obveznosti poročanja.
2020/0111 (NLE)
Predlog
UREDBA SVETA
o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 122 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)Države članice so sprejele vrsto ukrepov brez primere, da bi omejile širjenje koronavirusne bolezni (v nadaljnjem besedilu: COVID-19), ki jo je Svetovna zdravstvena organizacija 11. marca 2020 razglasila za pandemijo.
(2)Ti ukrepi, sprejeti kot odziv na izjemne razmere, na katere države članice nimajo vpliva, so povzročili znatne motnje gospodarskih dejavnosti, ki se odražajo v strmem upadu bruto domačega proizvoda in resnem vplivu na zaposlovanje, socialne razmere, revščino in neodvisnost. Zlasti so povzročili motnje v dobavnih verigah in proizvodnji ter odsotnost z delovnega mesta. Poleg tega je zagotavljanje številnih storitev postalo nemogoče ali zelo težavno. Hkrati se je zmanjšalo povpraševanje potrošnikov. Veliko podjetij se sooča z likvidnostnimi težavami in njihova solventnost je ogrožena, medtem ko so finančni trgi zelo nestanovitni. Zelo prizadeti so zlasti ključni sektorji, kot sta potovanja in turizem. Širše gledano so ti ukrepi že povzročili ali bodo povzročili resno poslabšanje finančnega položaja številnih podjetij v Uniji.
(3)Kriza se je hitro razširila po Uniji in tretjih državah. Za leto 2020 je v Uniji predvideno močno zmanjšanje rasti. Tveganja okrevanja so v različnih državah članicah zelo neenakomerna, kar povečuje razlike med nacionalnimi gospodarstvi. Različna fiskalna zmožnost držav članic, da zagotovijo finančno podporo, kjer je to najbolj potrebno za okrevanje, in razhajanje pri nacionalnih ukrepih ogrožata enotni trg ter socialno in teritorialno kohezijo.
(4)Potreben je celovit sklop ukrepov za okrevanje gospodarstva, kar zahteva obsežne javne in zasebne naložbe, da bi Uniji omogočili začetek trajnostnega in odpornega okrevanja, ustvarili visokokakovostna delovna mesta, podpirali socialno vključenost in odpravili neposredno škodo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, hkrati pa podprli zelene in digitalne prednostne naloge Unije.
(5)Te izjemne razmere, na katere države članice nimajo vpliva, zahtevajo usklajen in enoten pristop na ravni Unije. Da bi preprečili nadaljnje poslabšanje gospodarskega položaja, zaposlovanja in socialne kohezije ter spodbudili uravnoteženo okrevanje gospodarske dejavnosti, bi bilo treba vzpostaviti izjemen in usklajen program gospodarske in socialne podpore v duhu solidarnosti med državami članicami, zlasti za tiste, ki so bile najbolj prizadete.
(6)Ker je instrument izjemen odziv na te začasne, vendar izredne okoliščine, bi morala biti podpora v okviru instrumenta na voljo le za obravnavanje posledic pandemije COVID-19 ali za potrebe po takojšnjem financiranju, da bi preprečili ponoven pojav pandemije COVID-19.
(7)Ta instrument bi se moral osredotočiti zlasti na ukrepe za ponovno vzpostavitev trgov dela, socialne zaščite in sistemov zdravstvenega varstva, ukrepe za ponovno oživitev potenciala za trajnostno rast in zaposlovanje, da bi se okrepila kohezija med državami članicami in podprl njihov prehod na zeleno in digitalno gospodarstvo, ukrepe za podporo podjetjem, ki jih je prizadel učinek pandemije COVID-19, zlasti malim in srednjim podjetjem ter gospodarsko uspešnim podjetjem, ki se soočajo z omejitvami solventnosti, ukrepe za okrepitev strateške neodvisnosti Unije v ključnih dobavnih verigah, podporo raziskavam in inovacijam v odziv na pandemijo COVID-19, krepitev zmogljivosti na ravni Unije za izboljšanje pripravljenosti na krize, podporo območjem pri ohranjanju prizadevanj za pravičen prehod ter podporo podeželskim območjem pri odzivanju na posledice pandemije COVID-19. Trgovinski in gospodarski odnosi s sosednjimi državami in državami v razvoju, zlasti na Zahodnem Balkanu, državami, ki jih zajema evropska sosedska politika, in državami v Afriki, so zelo pomembni za gospodarstvo v Uniji. Zato bi bilo treba glede na svetovno vlogo in odgovornost Unije finančna sredstva uporabiti tudi za zagotavljanje podpore in humanitarne pomoči za prizadevanja teh držav v boju proti posledicam pandemije COVID-19 in okrevanje po njej, da bi obnovili in okrepili trgovinske in gospodarske odnose med njimi in Unijo.
(8)Za zagotavljanje trajnostnega in odpornega okrevanja po vsej Uniji in olajšanje izvajanja gospodarske podpore bi bilo treba uporabiti uveljavljene mehanizme porabe v okviru programov Unije v skladu z ustreznimi večletnimi finančnimi okviri. Podpora v okviru teh programov se zagotovi v obliki nepovratne podpore, posojil in oblikovanja rezervacij za proračunska jamstva. Dodelitev finančnih sredstev bi morala odražati obseg, v katerem lahko ti programi prispevajo k ciljem instrumenta.
(9)Glede na naravo ukrepov, ki se bodo financirali, bi bilo treba en del zneskov, ki so na voljo za ta instrument, uporabiti za zagotavljanje posojil državam članicam, drugi del sredstev pa bi morali predstavljati zunanji namenski prejemki v smislu člena 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta 2 , uporabiti pa bi se moral za nepovratno podporo, finančne instrumente ali oblikovanje rezervacij za proračunska jamstva in s tem povezane odhodke Unije. Čeprav se člen 12(4)(c) in člen 14(3) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 uporabljata za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, ki so na razpolago v zvezi z zunanjimi namenskimi prejemki v skladu s to uredbo, se glede na roke, določene za različne vrste podpore, se odobritve za prevzem obveznosti, ki izhajajo iz takšnih zunanjih namenskih prejemkov, ne bi smele samodejno prenesti prek ustreznih končnih datumov, z izjemo odobritev za prevzem obveznosti, potrebnih za tehnično in upravno pomoč za izvajanje ukrepov iz te uredbe.
(10)Odobritve za prevzem obveznosti za nepovratno podporo bi morale biti samodejno na razpolago do odobrenega zneska. Likvidnost bi bilo treba upravljati učinkovito, tako da se sredstva zberejo le, če je treba pravne obveznosti poravnati z ustreznimi odobritvami plačil.
(11)Glede na pomen uporabe zneskov v prvih letih instrumenta je primerno, da se pregleda napredek pri izvajanju. Komisija bi morala v ta namen do 31. marca 2023 pripraviti poročilo.
(12)Člen 135(2) Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo
3
določa, da se spremembe Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom
4
, sprejete na datum začetka veljavnosti navedenega sporazuma ali po njem, ne uporabljajo za Združeno kraljestvo, kolikor vplivajo na njegove finančne obveznosti. Podpora iz te uredbe in ustrezno povečanje zgornje meje virov lastnih sredstev Unije bi vplivala na finančno obveznost Združenega kraljestva. Člen 143(1) Sporazuma o izstopu omejuje odgovornost Združenega kraljestva za njegov delež pogojnih obveznosti Unije na tiste pogojne obveznosti, ki izhajajo iz finančnih poslov, ki jih je Unija sprejela pred datumom začetka veljavnosti Sporazuma o izstopu. Vsaka pogojna obveznost Unije v skladu s to uredbo je poznejša od datuma izstopa Združenega kraljestva iz Unije. Zato se ta uredba ne bi smela uporabljati za Združeno kraljestvo in v njem –
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Instrument Evropske unije za okrevanje
S tem se vzpostavi Instrument Evropske unije za okrevanje (v nadaljnjem besedilu: Instrument) za podporo okrevanju po pandemiji COVID-19.
Člen 2
Področje uporabe Instrumenta
(1)Instrument podpira okrevanje v Uniji po pandemiji COVID-19 in zlasti financira naslednje ukrepe za odpravo negativnih gospodarskih posledic navedene pandemije:
(a)ukrepe za obnovitev zaposlovanja in ustvarjanja delovnih mest ter ponovno vzpostavitev sistemov zdravstvenega varstva;
(b)reforme in naložbe, s katerimi bi oživili potencial za rast in okrepili kohezijo med državami članicami ter povečali njihovo odpornost;
(c)podporne ukrepe za podjetja, ki jih je prizadel ekonomski učinek pandemije, zlasti ukrepe v korist malih in srednjih podjetij, vključno z neposrednimi finančnimi naložbami v ta podjetja;
(d)podporne ukrepe za gospodarsko uspešna podjetja, katerih solventnost je omejena zaradi vpliva pandemije COVID-19, vključno z neposrednimi finančnimi naložbami v ta podjetja;
(e)ukrepe za krepitev strateške neodvisnosti Unije v ključnih dobavnih verigah, vključno z neposrednimi finančnimi naložbami v podjetja;
(f)podporne ukrepe za raziskave in inovacije v odziv na pandemijo COVID-19;
(g)podporne ukrepe za povečanje ravni pripravljenosti Unije na krize in za omogočanje hitrega in učinkovitega odziva Unije v primeru izrednih razmer večjih razsežnosti; to vključuje izboljšanje strateške odpornosti sistemov zdravstvenega varstva v Uniji, da se omogoči hiter in učinkovit odziv na ravni Unije v primeru nove čezmejne zdravstvene krize; ukrepi vključujejo skladiščenje osnovnih zalog in medicinske opreme ter pridobitev potrebne infrastrukture za vzdrževanje ustrezne zaloge medicinskega blaga in zdravil, ki so pomembni v času krize;
(h)podporne ukrepe za zagotavljanje, da pravični prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo zaradi pandemije COVID-19 ne bo ogrožen;
(i)podporne ukrepe za obravnavanje vpliva pandemije COVID-19 na kmetijstvo in razvoj podeželja.
Instrument zagotavlja tudi podporo za krizne razmere v partnerskih državah, da se obnovijo in okrepijo njihovi trgovinski in gospodarski odnosi z Unijo ter okrepi njihova odpornost.
(2)Ukrepi iz odstavka 1 se izvajajo v okviru posebnih programov Unije in v skladu z ustreznimi akti Unije, ki določajo pravila za navedene programe. Ti ukrepi vključujejo tehnično in upravno pomoč za njihovo izvajanje.
Člen 3
Financiranje Instrumenta in dodelitev sredstev
(1)Instrument se financira do zneska 750 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 na podlagi pooblastila iz člena 3b [sklepa o virih lastnih sredstev].
(2)Znesek iz odstavka 1 se dodeli, kot sledi:
(a) podpora do 433 200 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 v obliki nepovratne podpore in vračljive podpore prek finančnih instrumentov, ki se dodeli na naslednji način:
(i)do 50 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 za strukturne in kohezijske programe večletnega finančnega načrta 2014–2020, kot so okrepljeni do 2022, vključno s podporo za finančne instrumente;
(ii)do 310 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 za program za financiranje okrevanja ter ekonomske in socialne odpornosti prek podpore strukturnim reformam in naložbam;
(iii)do 7 700 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 za program, povezan z zdravjem;
(iv)do 2 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 za program, povezan s civilno zaščito;
(v)do 13 500 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 za programe, povezane z raziskavami in inovacijami, vključno s podporo za finančne instrumente;
(vi)do 30 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 za programe, ki podpirajo območja pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo;
(vii)do 15 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 za razvoj podeželskih območij;
(viii)do 5 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 za zagotavljanje humanitarne pomoči zunaj Unije;
(b)posojila državam članicam v višini do 250 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 za program za financiranje okrevanja ter ekonomske in socialne odpornosti prek podpore strukturnim reformam in naložbam;
(c)do 66 800 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 za oblikovanje rezervacij za jamstva in z njimi povezane odhodke za naslednje programe:
(i)do 30 300 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 za programe, katerih cilj je podpora naložbenim operacijam na področju notranjih politik Unije;
(ii)do 26 000 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 za programe, namenjene krepitvi solventnosti gospodarsko uspešnih podjetij v Uniji;
(iii)do 10 500 000 000 EUR v cenah iz leta 2018 za programe, katerih cilj je trajnostna in vključujoča gospodarska rast zunaj Unije.
Člen 4
Pravila za izvrševanje proračuna
(1)Za namene člena 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 433 200 000 000 EUR (v cenah iz leta 2018) od sredstev iz člena 3(1) predstavlja zunanje namenske prejemke za programe Unije iz člena 3(2)(a) te uredbe in 66 800 000 000 EUR (v cenah iz leta 2018) od navedenih sredstev predstavlja zunanje namenske prejemke za programe Unije iz člena 3(2)(c) te uredbe.
(2)250 000 000 000 EUR (v cenah iz leta 2018) od sredstev iz člena 3(1) se uporabi za posojila državam članicam v okviru programov Unije iz člena 3(2)(b) te uredbe.
(3)Odobritve za prevzem obveznosti, ki zajemajo podporo iz točk (a) in (c) člena 3(2), se samodejno dajo na razpolago do zneskov iz člena 3(2)(a) in (c) na datum začetka veljavnosti [sklepa o virih lastnih sredstev], s katerim se odobri pooblastilo iz člena 3(1).
(4)Pravne obveznosti, ki so podlaga za odhodke za podporo iz člena 3(2)(a) in, kadar je primerno, iz točke (i) člena 3(2)(c), do 31. decembra 2024 prevzame Komisija ali njene izvajalske agencije. Pravne obveznosti v znesku najmanj 60 odstotkov zneska iz člena 3(2)(a) se sklenejo do 31. decembra 2022.
(5)Odločitve o odobritvi posojil iz člena 3(2)(b) se sprejmejo do 31. decembra 2024.
(6)Proračunska jamstva Unije do zneska, ki se v skladu z ustrezno stopnjo rezervacij, določeno v zadevnih temeljnih aktih, ujema z oblikovanjem rezervacij za proračunska jamstva iz člena 3(2)(c), odvisno od profilov tveganja podprtih operacij financiranja in naložbenih operacij, se odobrijo samo za podporo tistim operacijam, ki so jih partnerji odobrili do 31. decembra 2024. V zadevnih sporazumih o jamstvu so predvidene določbe, ki zagotavljajo, da partnerji finančne operacije, ki ustrezajo vsaj 60 odstotkom zneska teh proračunskih jamstev, odobrijo do 31. decembra 2022. Kadar se oblikovanje rezervacij uporabi za nepovratno podporo v zvezi z operacijami financiranja in naložbenimi operacijami iz točke (i) člena 3(2)(c), Komisija povezane pravne obveznosti prevzame do 31. decembra 2024.
(7)Odločitve o odobritvi posojil za makrofinančno pomoč iz točke (iii) člena 3(2)(c) se sprejmejo do 31. decembra 2024.
(8)Odstavki 4 do 7 se ne uporabljajo za ukrepe iz drugega stavka člena 2(2).
(9)Stroški zaradi tehnične in upravne pomoči za izvajanje Instrumenta, kot so dejavnosti priprave, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi sistemi informacijske tehnologije iz te uredbe, se financirajo iz proračuna Unije.
Člen 5
Poročanje
Komisija Svetu do 31. marca 2023 predloži poročilo o napredku, doseženem pri izvajanju Instrumenta, in o uporabi sredstev, dodeljenih v skladu s členom 3(2).
Člen 6
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba se ne uporablja za Združeno kraljestvo in v njem. Sklicevanja na države članice v tej uredbi se razumejo, kot da ne vključujejo Združenega kraljestva.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju,
Za Svet
Predsednik
OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA
1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE
1.1.Naslov predloga/pobude
1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB
1.3.Vrsta predloga/pobude
1.4.Cilji
1.5.Utemeljitev predloga/pobude
1.6.Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic
1.7.Načrtovani načini upravljanja
2.UKREPI UPRAVLJANJA
2.1.Pravila o spremljanju in poročanju
2.2.Upravljavski in kontrolni sistem
2.3.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti
3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE
3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice
3.2.Ocenjene posledice za odhodke
3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke
3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje
3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve
3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom
3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju
3.3.Ocenjene posledice za prihodke
OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA
1.OKVIR PREDLOGA/POBUDE
1.1.Naslov predloga/pobude
Predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19
1.2.Zadevna področja v strukturi ABM/ABB 5
Ekonomske in finančne zadeve (naslov 01 splošnega proračuna Evropske unije, oddelek III – Komisija)
1.3. Vrsta predloga/pobude
X Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep.
◻ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep na podlagi pilotnega projekta / pripravljalnega ukrepa 6 .
◻ Predlog/pobuda se nanaša na podaljšanje obstoječega ukrepa.
◻ Predlog/pobuda se nanaša na obstoječ ukrep, preusmerjen v nov ukrep.
1.4.Cilji
1.4.1.Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi bili doseženi s predlogom/pobudo
Pandemija COVID-19 predstavlja obsežno in resno javnozdravstveno krizo. Močno vpliva na prebivalce, družbe in gospodarstva po vsem svetu. Obseg zdravstvene krize in odzivi politike, da bi jo obvladali, so brez primere. Posledično je globina njenih socio-ekonomskih učinkov izjemno negotova. Že na tej stopnji je jasno, da predstavlja do zdaj največje in pereče izzive za finančne in gospodarske sisteme držav članic. V skladu s spomladanskimi gospodarskimi napovedmi Komisije 7 naj bi se BDP EU letos zmanjšal za približno 7,5 %, kar je veliko več kot v času svetovne finančne krize leta 2009, leta 2021 pa naj bi se ponovno povišal za samo 6 %, stopnja brezposelnosti v EU pa naj bi se v letu 2020 povečala na 9 %, kar pomeni tveganje povečanja revščine in neenakosti.
Države članice so se odzvale s sprejemanjem izjemnih diskrecijskih gospodarskih in finančnih ukrepov. Skupaj z učinkom tako imenovanih „samodejnih stabilizatorjev“, tj. plačil, predvidenih v sistemih zavarovanja za primer brezposelnosti in sistemov socialne varnosti, ter v kombinaciji z izgubo davčnih prihodkov ti ukrepi znatno vplivajo na javne finance držav članic z znatnim dvigom skupnega javnofinančnega primanjkljaja, in sicer z 0,6 % BDP v letu 2019 na 8,5 % BDP v euroobmočju in EU letos.
Kriza bi lahko trajno poškodovala gospodarsko tkivo Unije, če je ne obravnavamo s sorazmernim kratkoročnim in srednjeročnim odzivom politike na ravni Unije.
Za celovit načrt za evropsko okrevanje bodo potrebne obsežne javne in zasebne naložbe na evropski ravni, da bi Uniji omogočili začetek trajnostnega in odpornega okrevanja, ustvarili visokokakovostna delovna mesta in odpravili neposredno škodo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, hkrati pa podprli zelene in digitalne prednostne naloge Unije. Glavni instrument bo dolgoročni proračun EU, kot je bil okrepljen.
1.4.2.Specifični cilji in zadevne dejavnosti v strukturi ABM/ABB
Predlagani akt določa dodelitev prihodkov od posojil Unije, kot se odobrijo v skladu s sklepom o virih lastnih sredstev, programom politike v skladu s strategijo, določeno v načrtu Evropske unije za okrevanje.
500 milijard EUR v cenah iz leta 2018 bo porabljenih za nepovratno podporo, vračljivo podporo prek finančnih instrumentov ali za oblikovanje rezervacij za proračunska jamstva in z njimi povezane odhodke.
250 milijard EUR v cenah iz leta 2018 se bo uporabilo za zagotavljanje posojil državam članicam. Unija bo nosila pogojno obveznost v obliki jamstva za navedena posojila, dokler ne bodo povrnjena.
Navedite, kakšne učinke naj bi imel(-a) predlog/pobuda za upravičence/ciljne skupine.
Predlagani akt dodeli financiranje ukrepov in dejavnosti za odpravo škodljivih gospodarskih posledic COVID-19 in podporo okrevanju gospodarstva, zlasti na naslednjih področjih:
·zagotavljanje podpore v obliki nepovratnih sredstev in posojil za izvajanje načrtov držav članic za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost;
·zagotavljanje podpore za nove naložbe v okviru obstoječih in predlaganih proračunskih jamstev (EFSI/InvestEU), med drugim za (1) podjetja, ki jih je prizadela kriza, vendar so sicer uspešna, da bi izšla iz krize, in zlasti za pospešitev zelenega in digitalnega prehoda; (2) ciljno usmerjeno podporo projektom evropskega strateškega interesa za dobavne verige na notranjem trgu, da se razvije strateška neodvisnost EU v ključnih sektorjih in zmogljivostih;
·okrepljena podpora regijam in sektorjem, ki jih je prizadela kriza, in sicer z okrepljenimi ukrepi kohezijske politike;
·podpora raziskavam in inovacijam v odziv na pandemijo COVID-19;
·izboljšanje pripravljenosti na krize in izboljšanje strateške odpornosti sistemov zdravstvenega varstva v Uniji;
·ublažitev učinka pandemije COVID-19 na pravičen prehod na zeleno gospodarstvo na območjih;
·podpora ukrepom za obravnavanje vpliva pandemije COVID-19 na razvoj podeželja;
·podpiranje partnerskih držav, zlasti na Zahodnem Balkanu, v sosedstvu in Afriki, v njihovih prizadevanjih za boj in okrevanje od posledic pandemije ter za krepitev njihove odpornosti.
1.4.3.Kazalniki rezultatov in posledic
Navedite, s katerimi kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude.
Hitrost, s katero so sredstva na voljo upravičenim finančnim instrumentom. Opozoriti je treba, da je instrument za okrevanje začasna pobuda in da so predvidene časovne omejitve za prevzemanje obveznosti za odobritve.
Prihranki na državo članico z uporabo vzajemnih posojil EU v primerjavi s samofinanciranjem na mednarodnih trgih.
1.5.Utemeljitev predloga/pobude
1.5.1.Potrebe, ki jih je treba zadovoljiti kratkoročno ali dolgoročno
Namen sedanjega predloga uredbe Sveta je dopolniti obstoječe instrumente in pravno podlago Unije ter s tem zagotoviti mehanizem za dodeljevanje podpore različnim področjem.
Operativne določbe, ki urejajo izvajanje te podpore, so vključene v zakonodajne akte o opredelitvi upravičenih instrumentov politike EU, katerih namen je zagotoviti takojšnjo in odločno podporo gospodarskemu okrevanju in odpornosti.
1.5.2.Dodana vrednost ukrepanja EU
Predlagani instrument EU za okrevanje temelji na členu 122 PDEU. Ta člen predvideva možnost ukrepov, sprejetih v duhu solidarnosti med državami članicami, ki ustrezajo gospodarskim razmeram.
Države članice se trenutno soočajo z resnimi gospodarskimi motnjami zaradi izbruha COVID-19, ki ima močne negativne socialno-ekonomske učinke v državah članicah.
S predlogom se dodeljuje finančna podpora, ki jo omogoča začasno in izjemno pooblastilo iz sklepa o virih lastnih sredstev, za posredovanje politike, povezano s krizo, v duhu evropske solidarnosti s prizadetimi državami članicami. Glede na obseg krize ter obseg njenih finančnih in ekonomskih učinkov je bolj primerno usklajeno ukrepanje na ravni EU, da se zagotovi uporaba zadostnih virov za učinkovito posredovanje in ublažitev neposrednega družbenega in ekonomskega učinka, ki ga je povzročila kriza zaradi COVID-19.
Izvajanje Instrumenta Evropske unije za okrevanje temelji na načelu subsidiarnosti. Zaradi globalne razsežnosti pandemije COVID-19 in obsega njenih finančnih in ekonomskih učinkov je Unija v boljšem položaju kot posamezne države članice, da obravnava krizo s ciljno usmerjenimi politikami EU, ki jih omogočajo obsežni viri, ki jih za dopolnitev proračuna Unije omogoča izjemno pooblastilo za najemanje posojil, ki ga vsebuje sklep o virih lastnih sredstev.
Dodelitev dodatnih zunanjih namenskih prejemkov prek predlaganega akta bo zagotovila, da izvajanje predvidenega odziva Unije ne bo ogroženo zaradi razlik v zmožnosti držav članic, da sredstva mobilizirajo posamezno.
Samo usklajeno ukrepanje, ki temelji na duhu solidarnosti med državami članicami v času krize, lahko zagotovi, da se zadevna finančna sredstva učinkovito uporabijo za učinkovito posredovanje Unije na najbolj prizadetih območjih ali sektorjih.
1.5.3.Spoznanja iz podobnih izkušenj v preteklosti
Ko se je Unija pred desetletjem soočila s hudo finančno krizo, je pravna podlaga člena 122 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Uniji omogočila, da je zagotovila hitro finančno pomoč Unije državam članicam, ki so se soočale s težavami, do katerih je prišlo zaradi izjemnega dogodka, nad katerim nimajo nadzora. Unija je na podlagi člena 122(2) sprejela Uredbo Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo. Ta instrument je zagotovil finančno pomoč Unije Portugalski in Irski ter premostitveno financiranje Grčiji na podlagi vzajemnih posojil.
Pravna podlaga člena 122 PDEU se je uporabila kot pravna podlaga za nedavni predlog Komisije za mehanizem SURE v podporo sistemu zavarovanja za primer začasne brezposelnosti v državah članicah. Ta pravna podlaga se zdi primerna za izjemni pojav, nad katerim države članice nimajo nadzora in ki poziva k skupnemu odzivu Unije v duhu solidarnosti, zato ga je mogoče uporabiti tudi v tem posebnem kriznem dogodku, ki je izbruh COVID-19.
1.5.4.Skladnost in možne sinergije z drugimi ustreznimi instrumenti
Predlagani Instrument Evropske unije za okrevanje določa dodatna finančna sredstva, potrebna za evropski načrt za okrevanje, za instrumente politike, ki bodo obravnavali globoke socialne in gospodarske posledice krize. Načrt za okrevanje širi in bistveno poglablja odziv politike Unije na krizo. Med zgodnejšimi pobudami, sprejetimi v odziv na krizo, so bili tudi evropski instrument za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (instrument SURE), pobuda za naložbe v odziv na koronavirus, predlagana širitev področja uporabe Solidarnostnega sklada Evropske unije, ponovna vzpostavitev instrumenta za zagotavljanje nujne pomoči v Uniji in drugi instrumenti, ki podpirajo zaposlovanje, kot sta Evropski socialni sklad in program InvestEU.
Instrument za okrevanje je bistven element za močnejši in daljnosežnejši odziv politike za premagovanje krize ter podporo procesu okrevanja in obnove gospodarstva. Instrument za okrevanje usmerja podporo v kohezijske instrumente, mehanizem za okrevanje in odpornost ter povečanje proračunskih jamstev EU za podporo podjetjem in naložbam.
Za instrument za okrevanje bodo veljale enake stopnje preglednosti, odgovornosti in revizije kot za tradicionalni proračun.
Znatna finančna sredstva, ki se razdeljujejo v okviru instrumenta za okrevanje, zahtevajo močno okrepitev notranje zmogljivosti Komisije za vodenje in upravljanje tega vira. Močno bo treba nadgraditi številne ključne poslovne procese, in sicer: računovodstvo in poročanje o porazdelitvi in uporabi sredstev, dodeljenih različnim politikam; upravljanje in usklajevanje vseh plačil in transferjev državam članicam in iz njih ter upravičenim politikam; upravljanje posojil in zagotavljanje, da so vsa sredstva na voljo takrat, ko so potrebna in po najbolj ugodnih pogojih; potrebno omogočanje informacijske podpore. Oblikovanje te zmogljivosti v časovnih okvirih, ki so potrebni za izvajanje načrta za okrevanje, bo nujno za doseganje ciljev načrta za okrevanje.
1.6.Trajanje predloga/pobude in finančnih posledic
X Časovno omejen(-a) predlog/pobuda:
–X finančne posledice od začetka veljavnosti Uredbe do konca zapadlosti posojil, kar se prekriva z več večletnimi finančnimi okviri; roki zapadlosti niso predvideni pred letom 2028.
◻ Časovno neomejen(-a) predlog/pobuda:
–izvajanje z obdobjem uvajanja med letoma LLLL in LLLL,
–ki mu sledi izvajanje v celoti.
1.7.Načrtovani načini upravljanja 8
X Neposredno upravljanje – Komisija:
–X z lastnimi službami, vključno s svojim osebjem v delegacijah Unije,
–◻ prek izvajalskih agencij.
X Deljeno upravljanje z državami članicami.
X Posredno upravljanje, tako da se naloge izvrševanja proračuna poverijo:
–◻ tretjim državam ali organom, ki jih te imenujejo,
–◻ mednarodnim organizacijam in njihovim agencijam (navedite),
–X EIB in Evropskemu investicijskemu skladu,
–◻ organom iz členov 208 in 209 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046,
–◻ subjektom javnega prava,
–◻ subjektom zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve, kolikor ti subjekti zagotavljajo ustrezna finančna jamstva,
–◻ subjektom zasebnega prava države članice, ki so pooblaščeni za izvajanje javno-zasebnih partnerstev in ki zagotavljajo ustrezna finančna jamstva,
–◻ osebam, pooblaščenim za izvajanje določenih ukrepov SZVP na podlagi naslova V PEU in opredeljenim v zadevnem temeljnem aktu.
–Pri navedbi več kot enega načina upravljanja je treba to natančneje obrazložiti v oddelku „opombe“.
2.UKREPI UPRAVLJANJA
2.1.Pravila o spremljanju in poročanju
Navedite pogostost in pogoje.
O ukrepih, ki prejemajo finančno pomoč na podlagi tega predloga, se redno poroča.
Komisija Svetu do 31. marca 2023 predloži poročilo o napredku, doseženem pri izvajanju Instrumenta, in o uporabi sredstev, dodeljenih v skladu s členom 3(2).
2.1.1.Ugotovljena tveganja
Za obvladovanje tveganj pri upravljanju instrumenta so potrebne obsežne naložbe v razvoj zmogljivosti Komisije za finančno upravljanje. Te naložbe pojasnjujejo upravne odhodke, povezane s to politiko, in sicer zaposlovanje specializiranega osebja, vključno iz državnih uprav. Potrebni so tudi večji kadrovski viri za podporne storitve, kot so računovodstvo, zaledna služba in namenska podpora IT.
Instrument za okrevanje je odvisen od izdaje znatnega dolga s strani Unije na mednarodnih kapitalskih trgih na podlagi pooblastila, ki ga daje sklep o virih lastnih sredstev. Nenadno povečanje izdaje dolga v obdobju, ko je verjetno, da se bodo na kapitalske trge obrnile tudi druge države in institucije, pomeni tveganje za poslabšanje pogojev, ki so na voljo Uniji. To tveganje se bo upravljalo z izvajanjem nove strategije za upravljanja z dolgom, ki bo Uniji pomagala pridobiti najboljše razpoložljive pogoje, hkrati pa zaščititi njeno zelo visoko bonitetno oceno.
2.1.2.Podatki o vzpostavljenem sistemu notranjih kontrol
Obstoječi sistem notranjih kontrol Evropske komisije se uporablja za zagotovitev, da se sredstva, ki so na voljo v okviru Instrumenta EU za okrevanje, uporabljajo pravilno in v skladu z ustrezno zakonodajo.
Sedanji sistem sestavljajo:
1. Skupine za notranji nadzor se osredotočajo na skladnost z veljavnimi upravnimi postopki in zakonodajo. V ta namen se uporablja Komisijin okvir notranje kontrole.
2. Redna revizija nepovratnih sredstev in pogodb, ki se bodo dodelili v okviru tega instrumenta, s strani zunanjih revizorjev bo v celoti vključena v letne revizijske načrte.
3. Vrednotenje vseh dejavnosti, ki jih opravijo zunanji ocenjevalci.
Izvedene ukrepe lahko revidirata Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) in Računsko sodišče.
2.1.3.Ocena stroškov in koristi kontrol ter ocena pričakovane stopnje tveganja napak
Ni relevantno.
2.2.Ukrepi za preprečevanje goljufij in nepravilnosti
Navedite obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe.
Potrebna sta največja možna preglednost in ustrezno spremljanje uporabe finančnih sredstev EU. Za države članice, druge upravičence in Komisijo bodo veljale obveznosti poročanja.
3.OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE
3.1.Zadevni razdelki večletnega finančnega okvira in odhodkovne proračunske vrstice
·Ni obstoječih proračunskih vrstic
·Zahtevane nove proračunske vrstice
Po vrstnem redu razdelkov večletnega finančnega okvira in proračunskih vrstic
Razdelek večletnega finančnega okvira |
Proračunska vrstica |
Vrsta
|
Prispevek |
|||
številka
|
dif./nedif. |
držav Efte |
držav kandidatk |
tretjih držav |
v smislu člena 21(2)(b) Uredbe (ES, Euratom) 2018/1046 |
|
3.2.Ocenjene posledice za odhodke
Predlog ne vpliva na odhodke. V proračunskem postopku bo oblikovana vrstica p.m..
3.2.1.Povzetek ocenjenih posledic za odhodke
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
Razdelek
|
GD BUDG |
Leto
|
Leto 2021 |
Leto 2022 |
Leto 2023 |
Leto 2024 |
Leto 2025 |
Leto 2026 |
Leto 2027 |
SKUPAJ |
||
• Odobritve za poslovanje |
|||||||||||
obveznosti |
(1) |
||||||||||
plačila |
(2) |
||||||||||
Odobritve za GD BUDG
|
obveznosti |
= 1 + 3 |
|||||||||
plačila |
= 2 + 3 |
||||||||||
|
obveznosti |
(4) |
|||||||||
plačila |
(5) |
||||||||||
• Odobritve za upravne zadeve, ki se financirajo iz sredstev določenih programov, SKUPAJ |
(6) |
||||||||||
Odobritve iz razdelka 2
|
obveznosti |
= 4 + 6 |
|||||||||
plačila |
= 5 + 6 |
|
7 |
„Upravni odhodki“ |
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
SKUPAJ |
||||
GD BUDG |
||||||||||||
• Človeški viri |
0,86 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
24,516 |
|||
• Drugi upravni odhodki |
||||||||||||
GD BUDG SKUPAJ |
odobritve |
0,86 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
24,516 |
Odobritve iz RAZDELKA 5 (2020) in RAZDELKA 7 (2021–2027)
|
(obveznosti skupaj = plačila skupaj) |
0,86 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
24,516 |
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
SKUPAJ |
|||
Odobritve iz večletnega finančnega okvira SKUPAJ |
obveznosti |
0,86 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
24,516 |
|
plačila |
0,86 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
24,516 |
3.2.2.Ocenjene posledice za odobritve za poslovanje
–◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za poslovanje.
–X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za poslovanje v proračunskih letih 2020–2027: plačilo obresti, kakor je navedeno v zgornji preglednici.
3.2.3.Ocenjene posledice za odobritve za upravne zadeve
3.2.3.1.Povzetek
–◻ Za predlog/pobudo niso potrebne odobritve za upravne zadeve.
–X Za predlog/pobudo so potrebne odobritve za upravne zadeve, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno)
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto
|
Leto 2027 |
SKUPAJ |
|||
RAZDELEK 5 (7 od 2021)
|
|||||||||||
Človeški viri |
0,86 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
24,516 |
||
Drugi upravni odhodki |
|||||||||||
Seštevek za RAZDELEK 5 (7)
|
0,86 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
24,516 |
||
Odobritve zunaj RAZDELKA 5
10
|
|||||||||||
Človeški viri |
|||||||||||
Drugi
|
|||||||||||
Seštevek za odobritve
|
|||||||||||
SKUPAJ |
0,86 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
3,38 |
24,516 |
2020: 10 delovnih mest za 6 mesecev, 5 NNS za 3 mesece. Od leta 2021: 18 delovnih mest in 8 NNS. Potrebe po odobritvah za človeške vire in druge upravne odhodke se krijejo z odobritvami GD, ki so že dodeljene za upravljanje ukrepa in/ali so bile prerazporejene znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.
3.2.3.2.Ocenjene potrebe po človeških virih
–◻ Za predlog/pobudo niso potrebni človeški viri.
–X Za predlog/pobudo so potrebni človeški viri, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:
ocena, izražena v ekvivalentu polnega delovnega časa
Leto
|
Leto
|
Leto 2022 |
Leto 2023 |
Leto 2024 |
Leto 2025 |
Leto 2026 |
Leto 2027 |
Vstavite ustrezno število let glede na trajanje posledic (gl. točko 1.6) |
|||
• Delovna mesta v skladu s kadrovskim načrtom (uradniki in začasni uslužbenci) |
|||||||||||
XX 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) |
10 |
18 |
18 |
18 |
18 |
18 |
18 |
18 |
8 AD, 10 AST |
||
XX 01 01 02 (delegacije) |
|||||||||||
XX 01 05 01 (posredne raziskave) |
|||||||||||
10 01 05 01 (neposredne raziskave) |
|||||||||||
• Zunanji sodelavci (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ) 11 |
|||||||||||
XX 01 02 01 (PU, NNS, ZU iz splošnih sredstev) |
5 |
8 |
8 |
8 |
8 |
8 |
8 |
8 |
8 NNS |
||
XX 01 02 02 (PU, LU, NNS, ZU in MSD na delegacijah) |
|||||||||||
XX 01 04 yy 12 |
– na sedežu |
||||||||||
– na delegacijah |
|||||||||||
XX 01 05 02 (PU, NNS, ZU za posredne raziskave) |
|||||||||||
10 01 05 02 (PU, NNS, ZU za neposredne raziskave) |
|||||||||||
Druge proračunske vrstice (navedite) |
|||||||||||
SKUPAJ |
15 |
26 |
26 |
26 |
26 |
26 |
26 |
26 |
DG BUDG je zadevno področje ali naslov v proračunu.
Potrebe po človeških virih se krijejo z osebjem GD, ki je že dodeljeno za upravljanje ukrepa in/ali je bilo prerazporejeno znotraj GD, po potrebi skupaj z dodatnimi viri, ki se lahko pristojnemu GD dodelijo v postopku letne dodelitve virov glede na proračunske omejitve.
Opis nalog:
Uradniki in začasni uslužbenci |
Izdaja dolžniških instrumentov, upravljanje posojil in računovodstvo, poravnava. |
Zunanji sodelavci |
Izdaja dolžniških instrumentov, upravljanje posojil in računovodstvo, poravnava. |
3.2.4.Skladnost z veljavnim večletnim finančnim okvirom
–X Predlog/pobuda je v skladu z veljavnim in predlaganim večletnim finančnim okvirom.
–◻ Za predlog/pobudo je potrebna sprememba zadevnega razdelka večletnega finančnega okvira.
–◻ Za predlog/pobudo je potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti ali sprememba večletnega finančnega okvira.
3.2.5.Udeležba tretjih oseb pri financiranju
–V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje tretjih oseb.
–X V predlogu/pobudi je načrtovano sofinanciranje, kot je ocenjeno v nadaljevanju:
brez sofinanciranja; kljub temu se za poseben program Unije lahko zagotovijo rezervacije za proračunska jamstva do zneska prostovoljnih obveznosti, ki jih zagotovijo države članice, kar zagotavlja vračilo posojil s strani Unije.
3.3.Ocenjene posledice za prihodke
–◻ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke.
–X Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v nadaljevanju:
–X za namenske prejemke (prihodkovno proračunsko vrstico je treba še določiti)
V obdobju izvajanja bo 537,4 milijarde EUR (v cenah iz leta 2018) od prihodkov od najemanja posojil predstavljalo zunanje namenske prejemke, namenjene nepovratnim sredstvom za države članice in proračunskim jamstvom.
v mrd. EUR (zaokroženo)
2021 |
2022 |
2023 |
2024 |
2025 |
2026 |
2027 |
Skupaj |
Po 2027 13 |
|
stalne cene 2018 |
35,0 |
84,5 |
111,8 |
122,5 |
74,5 |
34,4 |
17,9 |
480,7 |
19,3 |
tekoče cene |
37,1 |
91,5 |
123,5 |
138,0 |
85,6 |
40,3 |
21,4 |
537,4 |
23,1 |