EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0897
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL Evaluation of the European Qualification Framework (EQF) Implementation of the Recommendation of the European Parliament and the Council on the Establishment of the European Qualifications Framework for Lifelong Learning
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Ocena evropskega ogrodja kvalifikacij (EOK) Izvajanje Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Ocena evropskega ogrodja kvalifikacij (EOK) Izvajanje Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje
/* COM/2013/0897 final */
POROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU Ocena evropskega ogrodja kvalifikacij (EOK) Izvajanje Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje /* COM/2013/0897 final */
1. Uvod Evropsko ogrodje
kvalifikacij (v nadaljnjem besedilu: EOK)[1]
spodbuja vseživljenjsko učenje ter izboljšuje mobilnost, zaposljivost in
socialno vključevanje učencev in delavcev z vzpostavitvijo evropskega
referenčnega ogrodja za sisteme kvalifikacij. EOK olajšuje primerjanje in
priznavanje kvalifikacij več milijonov diplomantov, ki vsako leto po vsej
Evropi iščejo možnosti za nadaljnje izobraževanje ali vstopajo na trg dela.
Češka je leta 2012 na primer podelila 900 vrst poklicnih kvalifikacij
skoraj 150 000 študentom. Istega leta je bilo v
Združenem kraljestvu približno 69 000 vrst reguliranih
kvalifikacij podeljenih približno 16,8 milijona učencem. EOK je nov pristop k
evropskemu sodelovanju na področju kvalifikacij. Uvaja osem referenčnih ravni,
ki so opisane glede na učne rezultate ter zajemajo vse oblike in ravni
kvalifikacij. Ta usmerjenost v učne rezultate postavlja v središče učenca ter
je pomembna pri primerjanju in priznavanju kvalifikacij iz različnih držav ter različnih
učnih okvirov. Komisija je dosledno
poudarjala, da je pomembno podpirati primerljivost spretnosti in kvalifikacij
po vsej EU, zlasti v povezavi z današnjimi visokimi stopnjami brezposelnosti,
saj to učencem in delavcem olajša mobilnost med državami in poklici. Omogočanje,
da učenci in delavci predstavijo svoje spretnosti in kvalifikacije, ki so jih
pridobili v formalnih, neformalnih ali priložnostnih učnih okoljih, je še
posebej pomembno v okviru vodilnih pobud strategije Evropa 2020 „Mladi in
mobilnost“, „Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta“ ter
„Evropska digitalna agenda“, pa tudi v okviru svežnja o zaposlovanju „K
okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ in priporočila Sveta o
potrjevanju neformalnega in priložnostnega učenja. Da bi Komisija podprla to
delo in zagotovila nemoteno čezmejno priznavanje spretnosti in kvalifikacij, je
objavila, da namerava oblikovati „evropski prostor spretnosti in kvalifikacij“
v okviru svoje pobude „Ponovni razmislek o izobraževanju“[2]. EOK spodbuja
nacionalne vlade k poenostavitvi in povečanju preglednosti priznavanja
kvalifikacij: 36 držav prostovoljno sodeluje v EOK (28 držav članic
EU, pet držav kandidatk ter Lihtenštajn, Norveška in Švica). To poročilo
predstavlja dosedanje izkušnje z EOK in obravnava možne posledice za
prihodnost. Poročilo proučuje, ali se priporočilo v sedanji obliki lahko
spopade z novimi izzivi, ki jih povzročajo hitre socialno-ekonomske in
tehnološke spremembe, in ali podpira prožno učenje. Ta ocena prihaja v zelo
pomembnem času in obravnava visoko stopnjo brezposelnosti ter vedno večje
število možnosti za izobraževanje in kvalifikacij, ki so na voljo. Med izzive
spadajo tudi vedno večje število kvalifikacij, ki jih ponujajo zasebni
ponudniki, več mednarodnih kvalifikacij in nedavni pojav množičnih prosto dostopnih spletnih učnih programov (MOOC), ki lahko dosežejo veliko študentov. Ta ocena bo
skupaj z ocenama Europassa in evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje
kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET) ter poročilom o
napredku pri zagotavljanju kakovosti v visokošolskem izobraževanju pomagala
opredeliti izzive za evropski prostor spretnosti in kvalifikacij ter njegove
možne izboljšave. 2. rezultati
in učinki 2.1. Glavne značilnosti EOK Naslednji elementi so v središču EOK: •
osem evropskih referenčnih ravni, ki so opredeljene glede na učne rezultate ter lahko zajamejo vse
vrste in ravni kvalifikacij po vsej Evropi. Ravni 5, 6, 7 in 8 EOK so
skladne z opisniki kvalifikacij kratkega cikla in tremi cikli ogrodja
kvalifikacij evropskega visokošolskega prostora (QF-EHEA)[3]; •
pristop na podlagi učnih rezultatov. Opisniki ravni so izraženi glede na znanje, spretnosti in kompetence
ter niso povezani z elementi učnega okvira, kot je trajanje ali lokacija
učenja; •
skupna načela za zagotavljanje kakovosti pri visokošolskem izobraževanju ter poklicnem izobraževanju in
usposabljanju v okviru EOK. Ustanovljena je bila svetovalna skupina EOK, v
državah članicah pa so bile za izvajanje EOK vzpostavljene nacionalne točke za
usklajevanje. Svetovalna skupina zagotavlja splošno skladnost in
spodbuja preglednost postopka umeščanja sistemov kvalifikacij v EOK. Svetovalna
skupina EOK je pri podpiranju umeščanja leta 2009 sprejela deset meril in
postopkov za umeščanje nacionalnih ravni kvalifikacij v EOK[4]. Ta merila in postopki so pomagali oblikovati skupni pristop k
predstavitvi rezultatov umeščanja deležnikom. Vse države uporabljajo ta merila
za strukturiranje svojih nacionalnih poročil o umeščanju. Nekatera merila
(zlasti merili 3 in 4) je mogoče tolmačiti na različne načine in jih
je treba natančneje pojasniti, da se zagotovi splošna skladnost postopka
umeščanja. Nacionalne točke za usklajevanje podpirajo in
v povezavi z drugimi relevantnimi nacionalnimi organi upravljajo razmerje med
nacionalnimi sistemi kvalifikacij in EOK ter spodbujajo kakovost in preglednost
tega razmerja. 2.2. Pospešitev izvajanja: potrebno je novo zavedanje nujnosti Priporočilo vključuje dva ciljna datuma: •
2010: države članice bi
morale svoje nacionalne sisteme kvalifikacij povezati z EOK, predvsem z
umeščanjem svojih ravni kvalifikacij v EOK in, če je to potrebno, razvojem
nacionalnih ogrodij kvalifikacij; •
2012: vsa nova potrdila
o kvalifikacijah, diplome in dokumenti „Europass“, ki jih izdajo pristojni
organi, morajo vsebovati jasen sklic na ustrezno raven EOK. Mejnik 2010 Do leta 2010 so svoje nacionalne sisteme
kvalifikacij umestile štiri države članice. Tri od teh držav so imele
nacionalno ogrodje kvalifikacij vzpostavljeno že leta 2008. Do junija 2013 je dvajset držav članic
predložilo svoja nacionalna poročila o umeščanju v EOK. Preostale države (osem
držav članic, štiri države kandidatke in Norveška) načrtujejo, da bodo
umeščanje dokončale v obdobju 2013–2014. Do konca leta 2010 || FR, IE, MT, UK 2011 || BE-vl, CZ, DK, EE, LT, LV, NL, PT 2012 || AT, DE, HR, LU 2013 || BG, IT, PL, SI Načrtovano umeščanje || Države članice: BE-fr, BE-de, EL, ES, FI, HU, KY, RO, SE, SK, Države kandidatke: IS, ME, MK, TK Država EGP: NO Tabela 1 – pregled
izpolnitve ciljev prvega mejnika iz priporočila o EOK, september 2013 To kaže na to, da priporočilo spodbuja reforme, na
primer razvoj celovitih nacionalnih ogrodij kvalifikacij na podlagi učnih
rezultatov, za katere so potrebna znatna politična in tehnična prizadevanja
različnih deležnikov. Za takšen razvoj je potreben čas. Zato zamuda pri
izvajanju postane vidna kljub odločni nacionalni zavezanosti k EOK. Za
preprečitev nadaljnjih zamud bi morale vse države dokončati svoje postopke
umeščanja do konca leta 2014 in hitreje izvajati priporočilo. Komisija bo
okrepila spremljanje izvajanja EOK na nacionalni ravni, če bo potrebno, z
dvostranskimi izmenjavami, da bo posameznim državam pomagala premagati njihove
posebne izzive. Treba je poudariti, da je poročilo o umeščanju
trenutni prikaz sistema kvalifikacij države, medtem ko je umeščanje neprekinjen
postopek razmišljanja o spreminjajočih se sistemih kvalifikacij. Zato bi morale
države redno pregledovati svoja poročila o umeščanju ter obveščati svetovalno
skupino o vseh spremembah in svojem odzivu na pripombe deležnikov. Svetovalna
skupina bi morala določiti merila in postopke za nadaljnje spremljanje razvoja
nacionalnih sistemov kvalifikacij ter njihovega vpliva na umeščanje. Mejnik 2012 Prednost drugega mejnika je neposredna zagotovitev
EOK učencem, delavcem, ustanovam za izobraževanje in usposabljanje ter
delodajalcem. Vključitev ravni EOK v kvalifikacije in priloge je velik korak k lažji
izvedbi boljšega čezmejnega primerjanja kvalifikacij. Neizpolnitev ciljev mejnika za umeščanje je
povzročilo znatne zamude pri izpolnjevanju ciljev tega drugega mejnika. Le ena
država je vključila ravni EOK v svoje priloge Europass do leta 2012. Dve
državi sta vključili ravni EOK v svoji podatkovni zbirki kvalifikacij. Do
septembra 2013 so tri države izdale kvalifikacije, ki so upoštevale raven
EOK, pet držav pa je začelo vključevati ravni EOK v svoje priloge Europass. Še
šest držav se namerava tega lotiti v obdobju 2013–2014. || Konec leta 2012 || Sept. 2013 Raven EOK vključena v nova potrdila in diplome || || CZ, DK, LT Raven EOK vključena v priloge Europass – priloga k diplomi (ds) in/ali priloga k spričevalu (cs) || FR (cs) || CZ (cs), DK (ds), EE (ds), IE (ds) Raven EOK vključena v nacionalne podatkovne zbirke kvalifikacij || FR, UK || CZ, DK, LT Tabela 2: pregled izpolnitve ciljev drugega mejnika iz priporočila
o EOK Zdaj je nujno, da se izpolnijo cilji drugega
mejnika. Vključitev ravni EOK in jasen opis pridobljenih učnih rezultatov
zagotavljata ljudem močno orodje za boljše sporočanje ravni in vrste njihovih
spretnosti in kvalifikacij. To je še posebej pomembno v času krize. Zdaj je
nujno treba okrepiti prizadevanja na nacionalni ravni, da se zagotovi, da bo do
konca leta 2014 vsaj četrtina vseh v Evropi izdanih kvalifikacij
vključevala sklic na EOK. Države se izpolnjevanja ciljev drugega mejnika
lotevajo na različne načine. Večina nacionalnih organov proučuje tehnične
rešitve za sistematično uporabo na nacionalni ravni. Drugi prepustijo
ustanovam, ki podeljujejo kvalifikacije, da se odločijo, ali in kako vključiti
ravni EOK v potrdila, diplome, priloge Europass in podatkovne zbirke
kvalifikacij. Na splošno se države strinjajo, da je potreben skupen pristop EU,
da se vsem učencem in delavcem zagotovi enaka raven preglednosti. Svetovalna
skupina bi morala razviti tak skupen pristop. 2.3
Skladen sistem Strukturo EOK z osmimi ravnmi je mogoče
uporabiti za nacionalne sisteme kvalifikacij in potrebe deležnikov. Večina držav ima ali razvija celovita nacionalna ogrodja
kvalifikacij, ki zajemajo vse vrste in ravni kvalifikacij v sistemih formalnega
izobraževanja in usposabljanja. Število ravni nacionalnih ogrodij kvalifikacij
je odvisno od nacionalnih potreb. Splošna načela in zgradba
EOK – opredelitev „kvalifikacije“ in ravni na podlagi učnih
rezultatov – olajšujejo primerjanje kvalifikacij. Vendar je treba za
prihodnje izboljšave proučiti nekaj bistvenih vprašanj:
Medtem ko naj bi bil EOK referenčna točka za
vse kvalifikacije v Evropi ne glede na to, kateri organ jih podeljuje, je
večina nacionalnih ogrodij kvalifikacij omejena na kvalifikacije, ki jih
podeljujejo javne ustanove za izobraževanje in usposabljanje. Le nekaj
nacionalnih ogrodij kvalifikacij zajema kvalifikacije, ki so podeljene
zunaj formalnih sistemov, na primer v zasebnem sektorju, in ki so pogosto
pomembne na trgu dela. Ključni izziv je zagotoviti, da so vse
kvalifikacije v nacionalnih ogrodjih kvalifikacij, vključno s tistimi, ki
so pridobljene z neformalnim in priložnostnim učenjem, zanesljive in
izpolnjujejo osnovne zahteve glede kakovosti. Svetovalna skupina bi morala
dati navodila glede skupnih meril, ki jih je treba upoštevati pri
vključevanju kvalifikacij v nacionalna ogrodja kvalifikacij.
Sedanje značilnosti EOK morda ne ustrezajo
novemu razvoju. Vse pogosteje se uporabljajo nove prakse, kakršno je
kombinirano učenje. Na področju izobraževanja na daljavo so se nedavno
razvili množični prosto dostopni spletni učni programi, ki omogočajo
organizacijo učenja prek meja in v različnih časovnih območjih povsod,
kjer obstaja povezava z internetom.
Kvalifikacije
podeljujejo tudi mednarodni organi in multinacionalne družbe v različnih
državah v Evropi in drugod. Nekatere države so jih vključile v svoja nacionalna
ogrodja kvalifikacij, vendar ne vedno z enako ravnijo EOK. Zaradi teh vprašanj
je potreben skladen pristop vseh držav pri umeščanju v EOK, da ne pride do
nejasnosti pri delodajalcih in imetnikih kvalifikacij.
Opisniki ravni EOK za „znanje“ in
„spretnosti“ se ujemajo z nacionalnimi opisniki. Opisnik za „kompetence“
pa povzroča več težav, saj opisnik v Prilogi II ni povsem v skladu z
opredelitvijo „kompetence“ v Prilogi I. Zato bi bilo treba jasno
določiti opisnik za „kompetence“.
Skupna načela glede zagotavljanja kakovosti
so državam pomagala opraviti postopek umeščanja. Čeprav naj bi obravnavala
le kvalifikacije poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter
visokošolskega izobraževanja, so seveda primerna tudi za druge
kvalifikacije. Izrecno bi bilo treba poudariti, da so lahko vodilo za vse
ravni in vse vrste kvalifikacij.
Nekatera vprašanja, ki so bila temeljiteje
obravnavana na evropski ravni, so povezana s kvalifikacijami na ravni 2–3
EOK – kvalifikacije ob dokončanju obveznega izobraževanja in na
ravni 3–5 EOK – vključno s kvalifikacijami ob dokončanju
šolanja, ki omogočijo dostop do visokošolskega izobraževanja, in mojstrskimi
kvalifikacijami.
V skladu z
lizbonsko konvencijo o priznavanju so kvalifikacije ob dokončanju šolanja, ki
omogočijo dostop do visokošolskega izobraževanja, v
splošnem enakovredne in omogočijo dostop do visokošolskega izobraževanja po
vsej Evropi in drugod. Povezovanje teh kvalifikacij z različnimi ravnmi EOK
kaže na razlike v ravni doseženih učnih rezultatov, kar lahko ovira mobilnost
oseb, ki dokončajo izobraževanje in želijo imeti dostop do visokošolskega
izobraževanja v drugi državi. V nekaterih
primerih se nacionalne kvalifikacije z enakim imenom/nazivom razlikujejo po
vsebini in zahtevnosti. V drugih primerih si države različno razlagajo, kako
učni rezultati najbolje ustrezajo ravni EOK. Tudi če so te
razlike upravičene, jih ljudje, za katere naziv kvalifikacije ostane podoben in
bi zato moral predstavljati podobno kvalifikacijo, ne bodo razumeli. Z izmenjavo informacij in izdajanjem navodil na evropski ravni bi si
bilo treba še naprej prizadevati za to, da bi bile odločitve o umeščanju razumljive
in zanesljive.
Zasnova EOK je popolnoma skladna z ogrodjem
kvalifikacij evropskega visokošolskega prostora. Skladnost pri izvajanju
je zagotovljena, predvsem zato, ker se Svet Evrope udeležuje sestankov
svetovalne skupine in nacionalnih točk za usklajevanje, Komisija pa je
navzoča na sestankih o ogrodju kvalifikacij evropskega visokošolskega
prostora. Ta skladnost je omogočila, da je večina držav opravila svoje
umeščanje v EOK in samocertificiranje ogrodja kvalifikacij evropskega
visokošolskega prostora v enotnem postopku ter predložila enotno poročilo,
ki obravnava merila obeh postopkov. Tudi nekaj držav podpisnic bolonjske
deklaracije, ki niso pristopile k EOK, je razvilo nacionalna ogrodja
kvalifikacij za vseživljenjsko učenje na podlagi učnih rezultatov.
Koristno bi bilo oceniti mnenja držav o dodani vrednosti dveh splošnih evropskih
ogrodij kvalifikacij.
2.4 EOK kot osrednje orodje za priznavanje
kvalifikacij in zagotavljanje preglednosti EOK se nanaša na vse ravni in vrste kvalifikacij.
Skladnost med EOK ter drugimi evropskimi politikami in orodji[5], ki naj bi izboljšali preglednost spretnosti in kvalifikacij (kot so
ogrodje kvalifikacij evropskega visokošolskega prostora, Europass, evropski
sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS), evropski sistem prenašanja
kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET),
Direktiva 2005/36/ES, evropska večjezična klasifikacija spretnosti,
kompetenc, kvalifikacij in poklicev (ESCO), potrjevanje priložnostnega in
neformalnega učenja), pa tudi okviri in načela za zagotavljanje kakovosti
(evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja
in usposabljanja (EQAVET) ter evropski standardi in smernice za zagotavljanje
kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru (ESG)), je temeljnega pomena za
njihovo uspešnost in učinek. Vse te politike in orodja olajšujejo prost pretok
ljudi in spodbujajo vseživljenjsko učenje, nekateri pa uporabljajo tudi pristop
na podlagi učnih rezultatov. EOK in evropska sistema prenašanja in zbiranja
kreditnih točk, ECTS in ECVET, temeljijo na skladnih načelih, vendar pa njihovo
praktično izvajanje še ni povsem usklajeno. ECTS se uporablja pri približno 75 %
programov visokošolskega izobraževanja. Čeprav je večina programov zdaj opisana
na podlagi načrtovanih učnih rezultatov, je izziv razširiti učne rezultate na
oblikovanje in ocenjevanje programov. Tekoči pregled priročnika ECTS bo
zagotovil dodatna evropska navodila. ECVET v celoti temelji na učnih
rezultatih, vendar je na zgodnejši stopnji izvajanja. Skupna načela EOK glede zagotavljanja kakovosti so
v splošnem skladna z evropskimi standardi in smernicami ter EQAVET. Vendar se
načela vseh treh orodij le na splošno nanašajo na zagotavljanje kakovosti pri
izobraževanju in usposabljanju ter ne dajejo posebnih navodil za zagotavljanje
kakovosti pristopa na podlagi učnih rezultatov, kvalifikacij in ogrodij
kvalifikacij. Tekoče ocenjevanje EOK in EQAVET ter pregled evropskih standardov
in smernic bi bilo treba izkoristiti za to, da se določi, kje so možne
nadaljnje sinergije med evropskimi ogrodji kvalifikacij in ureditvami
zagotavljanja kakovosti. EOK je skladen z lizbonsko konvencijo o
priznavanju[6], ki olajšuje priznavanje kvalifikacij v visokošolskem izobraževanju in
dostop do visokošolskega izobraževanja v Evropi. Dopolnilno besedilo lizbonske
konvencije o priznavanju glede uporabe ogrodij kvalifikacij pri priznavanju
tujih kvalifikacij, ki je bilo sprejeto junija 2013, spodbuja tesnejše
povezovanje ogrodij kvalifikacij s priznavanjem kvalifikacij za namene nadaljnjega
učenja. Vendar prakse priznavanja na institucionalni ravni redko upoštevajo
ogrodja kvalifikacij in večjo preglednost, ki jih zagotavljajo evropska
ogrodja. Usklajenost z direktivo o priznavanju poklicnih
kvalifikacij je manjša. Direktiva ima pet ravni in merila na podlagi učnih
vložkov, kot je trajanje učnega programa, za priznavanje kvalifikacij na trgu
dela, medtem ko ima EOK osem ravni, ki temeljijo na učnih rezultatih. To je
povzročilo negotovost pri deležnikih. Zato nova direktiva[7]
predvideva sinergije z EOK. Direktiva ohranja sistem na podlagi učnih vložkov
in s petimi ravnmi, vendar omogoča vzpostavitev „enotnih okvirov za
usposabljanje“, ki državam omogočajo dogovor o minimalnih ravneh znanja,
spretnosti in kompetenc, povezanih z ravnmi EOK. Na podlagi tega bodo države
lahko samodejno priznale poklicne kvalifikacije. Priporočilo predvideva tesno povezanost z
Europassom. Priloge Europass bi se morale nanašati na ustrezno raven EOK,
vendar se nanjo redko nanašajo zaradi omejene izpolnitve ciljev drugega mejnika
EOK. Obstajajo tesne povezave med razvojem evropske
večjezične klasifikacije spretnosti, kompetenc, kvalifikacij in poklicev (ESCO)
ter EOK. Kvalifikacije, ki so povezane z EOK, bodo posredno vključene v ESCO.
To bo potekalo prek portala EOK, ki bo povezan z nacionalnimi podatkovnimi
zbirkami kvalifikacij. Mednarodne kvalifikacije, ki niso vključene v nacionalna
ogrodja kvalifikacij, bodo neposredno vključene v ESCO. Treba je uskladiti
pristop na podlagi učnih rezultatov, ki se uporablja v EOK in ESCO. 2.5 Upravljanje EOK upravljajo svetovalna skupina in nacionalne
točke za usklajevanje (oddelek 2.1). V svetovalni skupini so predstavniki: ·
36 držav (28 držav članic, pet držav
kandidatk, Lihtenštajn, Norveška in Švica); ·
evropskih socialnih partnerjev (Evropska
konfederacija sindikatov (ETUC), BusinessEurope, Evropsko združenje obrti ter
malih in srednjih podjetij (UEAPME), Evropski center podjetij v javnem
solastništvu (CEEP)); ·
evropskih krovnih organizacij, ki podeljujejo
kvalifikacije (Evropsko združenje gospodarskih zbornic (Eurochambres), Evropska
platforma civilne družbe za vseživljenjsko učenje (EUCIS-LLL), Združenje
evropskih univerz (EUA)); in ·
drugih deležnikov (javne službe za zaposlovanje,
Evropska študentska unija, Evropski center prostovoljcev, Evropski forum
mladih). Svet Evrope sodeluje v svetovalni skupini, da
zagotovi skladnost med EOK in ogrodjem kvalifikacij evropskega visokošolskega
prostora. Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja
in Evropska fundacija za usposabljanje podpirata svetovalno skupino. Svetovalna skupina zagotavlja učinkovita navodila
za nacionalne postopke umeščanja ter vzpostavlja zaupanje in razumevanje med
sodelujočimi državami. Njen mandat je bil leta 2012 razširjen na
spremljanje izvajanja priporočila Sveta o potrjevanju neformalnega in
priložnostnega učenja[8]. To naj bi še bolj okrepilo povezave med ogrodji kvalifikacij in
ureditvami potrjevanja, ki naj bi jih večina držav šele razvila. Nacionalne točke za usklajevanje so bile
vzpostavljene v 36 državah. Te točke delujejo v različnih institucionalnih
okvirih, med drugim na ministrstvih, v nacionalnih agencijah, nacionalnih
organih za kvalifikacije, izobraževalno-raziskovalnih ustanovah in
izobraževalnih informacijskih središčih. Njihova učinkovitost je v veliki meri
odvisna od tega, kako tesno so povezane z nacionalnim upravljanjem postopka za
nacionalno ogrodje kvalifikacij/EOK. Nacionalne točke za usklajevanje večino
svojih dejavnosti usmerjajo v komunikacijo z deležniki, vendar se težko
povezujejo s socialnimi partnerji ter nimajo strokovnega znanja in izkušenj za
komuniciranje s širšo javnostjo. Nacionalni organi bi morali oceniti, kako bi
lahko nacionalne točke za usklajevanje bolje komunicirale z različnimi deležniki
in vzpostavile strategije komuniciranja. Čeprav so nacionalne točke za usklajevanje
zaradi začetnih organizacijskih težav in sprememb časovnih razporedov za
umeščanje v preteklih treh letih porabile le približno 75 % proračuna, ki
jim je na voljo, so njihove dejavnosti veljale za ključne za izvajanje EOK na
nacionalni ravni. Portal EOK obvešča o EOK in rezultatih nacionalnih
postopkov umeščanja. Ta portal omogoča primerjanje nacionalnih ravni
kvalifikacij z EOK in iskanje po kvalifikacijah. Funkcija primerjanja prikaže
informacije o devetih od dvajsetih držav, ki so opravile umeščanje. Iskanje
posameznih kvalifikacij bo možno šele konec leta 2013. Znaten izziv je
dejstvo, da nacionalne podatkovne zbirke kvalifikacij še ne obstajajo v vseh
državah in da obstoječe podatkovne zbirke ne zajemajo vseh kvalifikacij v
nacionalnih ogrodjih kvalifikacij. Portal potrebuje sodelovanje kritične večine
držav, da se bo lahko popolnoma uresničil njegov potencial. 2.6 Učinek in trajnost Čeprav ni nobenih statističnih podatkov o učinku
EOK na vseživljenjsko učenje in mobilnost ter je izvajanje EOK na začetni
stopnji, je prehod na pristop na podlagi učnih rezultatov velik dosežek. Ta
dosežek je omogočil prožnejše učne poti ter potrjevanje neformalnega in
priložnostnega učenja. Učinek EOK presega 36 sodelujočih držav. Več
držav partnerstva EU je sprejelo zamisli EOK za svoj nacionalni in regionalni
razvoj, države iz drugih regij sveta pa si prizadevajo za dialog o EOK. Glede na raven politične zavezanosti EOK bi bilo
skupno referenčno orodje trajnostno brez evropske finančne podpore, vendar deležniki
razumejo, da je odločno usklajevanje na ravni EU nujno za skladno in pregledno
izvajanje. 3.
sklepi Ugotovitve potrjujejo, da je EOK široko
sprejet kot referenčna točka za razvijanje ogrodij kvalifikacij, izvajanje
pristopa na podlagi učnih rezultatov ter izboljšanje preglednosti in
priznavanja spretnosti in kompetenc. Lahko bi imel osrednji položaj znotraj
prihodnjega evropskega prostora spretnosti in kvalifikacij. Vendar so zamude
pri izvajanju ustvarile občutek nujnosti. EU bi morala učencem in delavcem
omogočiti, da zagotovijo večjo vidnost svojih spretnosti ne glede na to, kje so
jih pridobili. Kar se da hitro mora zagotoviti popolno delovanje EOK. Komisija na podlagi rezultatov ocenjevanja
predlaga, da se proučijo naslednji ukrepi za izboljšanje pomena, uspešnosti in
učinka EOK: Pospešitev umeščanja
v EOK in razvijanja nacionalnih ogrodij kvalifikacij Vse države bi morale
razviti močna nacionalna ogrodja kvalifikacij, ki jih deležniki razumejo in
uporabljajo. Graditi bi morale na nacionalnih posvetovanjih, doseči splošno
soglasje o tem, kako so nacionalne ravni kvalifikacij povezane z EOK, in si
prizadevati za dokončanje svojih prvih poročil o umeščanju do leta 2014. Krepitev vloge in
učinka ogrodij kvalifikacij na podlagi učnih rezultatov na nacionalni in
evropski ravni Vlade bi se morale zavezati
k uporabi pristopa na podlagi učnih rezultatov v vseh podsistemih izobraževanja
in usposabljanja z izvajanjem celovitih nacionalnih ogrodij kvalifikacij, ki
vključujejo kvalifikacije, ki so podeljene tako znotraj kot zunaj
tradicionalnih sistemov formalnega izobraževanja in usposabljanja. Nacionalna
ogrodja kvalifikacij bi bilo treba vključiti v splošne politike izobraževanja,
usposabljanja in zaposlovanja. Na evropski ravni bi bilo treba jasno določiti
opisnik za „kompetence“ v prilogah I in II k priporočilu. Izboljšanje
preglednega in skladnega umeščanja v EOK ob upoštevanju spreminjajočega se
značaja sistemov kvalifikacij Umeščanje
bi bilo treba razumeti kot neprekinjen postopek in ne bi smelo biti omejeno na
predložitev enega poročila o umeščanju. Svetovalna skupina bi morala zagotoviti
navodila za merili 3 in 4 ter razviti celovito strategijo za naknadno
spremljanje poročil o umeščanju v prihodnosti. To bi moralo vključevati
okrepljeno spremljanje tega, kako države upoštevajo pripombe svetovalne skupine
glede nacionalnih poročil o umeščanju, in obravnavanje neskladnosti umeščanja
med državami. Svetovalna skupina bi morala prav tako podpreti komunikacijo med deležniki o zahtevnih vprašanjih umeščanja. Krepitev povezave med
evropskim zagotavljanjem kakovosti in ogrodji kvalifikacij Skupna
načela EOK glede zagotavljanja kakovosti, EQAVET in ESG bi morala postati bolj
skladna in bi morala podpirati pristop na podlagi učnih rezultatov, da se
razvijejo skladna načela zagotavljanja kakovosti za vseživljenjsko učenje.
Poleg večjega zaupanja v kvalifikacije, ogrodja kvalifikacij in umeščanje v EOK
bi to lahko vzpostavilo tudi večje zaupanje in boljšo prehodnost med podsistemi
izobraževanja in usposabljanja. Izboljšanje
komunikacije o EOK, da se izboljšata vzpostavljanje stika z učenci, delavci in
drugimi deležniki ter njihovo obveščanje o prednostih EOK Države bi
morale po umestitvi svojih kvalifikacij v EOK zagotoviti, da vsa nova potrdila,
diplome in priloge Europass vključujejo sklic na ustrezno raven EOK. Države bi
morale vzpostaviti nacionalne podatkovne zbirke/registre kvalifikacij in jih
povezati s portalom EOK. Portal EOK bi bilo treba povezati z evropskim portalom
o možnostih izobraževanje (Ploteus) in ESCO. Komisija bo proučila, kako je
mogoče s spletnimi orodji učencem, delavcem in drugim deležnikom ponuditi
storitve, povezane s spretnostmi, da se podprejo mobilnost, vseživljenjsko
učenje in zaposljivost. Boljša
uporaba EOK v politikah in orodjih za mobilnost in vseživljenjsko učenje EOK lahko deluje
kot središče, na katerega se nanašajo druge evropske politike in orodja, kot so
prenašanje kreditnih točk in priznavanje. Ogrodja kvalifikacij in sistemi
kreditnih točk, ki temeljijo na učnih rezultatih, olajšajo prožnejše
individualne učne poti v različnih ustanovah, sektorjih in državah. Komisija,
države članice in deležniki bi morali
okrepiti in razložiti povezave med EOK ter evropskimi sistemi prenašanja in
zbiranja kreditnih točk. Države bi morale pogosteje uporabiti EOK kot dodatni
vir informacij za pristojne organe, ki proučujejo priznavanje kvalifikacij,
izdanih v drugih državah članicah v okviru direktive o priznavanju poklicnih
kvalifikacij in v državah, vključenih v strateški okvir za evropsko sodelovanje
v izobraževanju in usposabljanju do leta 2020 (ET 2020), v okviru
lizbonske konvencije o priznavanju. Razjasnitev vloge, ki jo ima EOK v povezavi
z mednarodnimi kvalifikacijami ter za države in regije zunaj Evrope EOK se vse pogosteje
uporablja kot referenčna točka za primerjanje kvalifikacij. Obstoječi postopek
umeščanja in njegova merila bi morali zagotoviti, da EOK zajema vse vrste
kvalifikacij, tudi mednarodne kvalifikacije. Treba bi bilo nadalje proučiti načine,
na katere bi EOK lahko podprl primerjanje in priznavanje kvalifikacij, pridobljenih
zunaj Evrope. Razvoj EOK za
njegovo boljšo prilagojenost sedanjemu razvoju kvalifikacij spletnega učenja in
mednarodnih kvalifikacij EOK
bi moral zajemati mednarodne kvalifikacije in kvalifikacije, ki vključujejo
module, ki se opravljajo v različnih državah ali združujejo učenje z
neposrednim stikom in spletno učenje. EOK lahko postane resnično vseobsegajoče
ogrodje le, če se prilagodi temu novemu razvoju in ohrani zmožnost prilagajanja
spremembam pri zagotavljanju izobraževanja in usposabljanja. V „Ponovnem razmisleku o izobraževanju“ je
poudarjena vloga izobraževanja pri gospodarski rasti, konkurenčnosti in
zaposlovanju. Eden od predlogov te pobude zadeva proučitev nadaljnjih sinergij
med orodji EU za preglednost in priznavanje spretnosti in kvalifikacij. To bi
moralo biti usmerjeno v vzpostavitev evropskega prostora spretnosti in
kvalifikacij, v katerem bi se lahko vsakdo prosto gibal, njegove kompetence in
kvalifikacije pa bi bile hitro priznane za nadaljnje učenje ter bi jih
delodajalci ustrezno razumeli. Komisija bo
razpravljala o sklepih tega poročila z ustreznimi deležniki tudi na javni
razpravi o evropskem prostoru spretnosti in kvalifikacij pozimi 2013/2014.
Komisija bo na podlagi sklepov te razprave in ocene učinka morda proučila
možnost, da se predlaga pregled sedanje pravne podlage EOK, in sicer Priporočilo
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 (2008/C 111/01). [1] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/eqf_en.htm. [2] COM(2012) 669 final. [3] http://www.ehea.info/Uploads/qualification/QF-EHEA-May2005.pdf. [4] http://ec.europa.eu/eqf/documentation_en.htm. [5] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/mobility_en.htm. [6] ETS,
št. 165 – Konvencija o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski
regiji iz leta 1997, 11. 4. 1997. [7] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011PC0883:SL:NOT. [8] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:398:0001:0005:SL:PDF.