EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0341
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS ‘A European strategy for Key Enabling Technologies – A bridge to growth and jobs’
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ „Evropska strategija za ključne omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ „Evropska strategija za ključne omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“
/* COM/2012/0341 final */
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ „Evropska strategija za ključne omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“ /* COM/2012/0341 final */
SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU, EVROPSKEMU
EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ
„Evropska strategija za ključne
omogočitvene tehnologije – pot do rasti in delovnih mest“ (Besedilo velja za EGP) 1. Uvod EU je odločena ostati v koraku z glavnimi mednarodnimi
konkurentkami in uresničiti cilje strategije Evropa 2020. Pri tem bo
za premagovanje poglavitnih družbenih izzivov ključna industrija,
konkurenčna na svetovni ravni. Zmožnost
Evropske unije za razvoj in industrijsko uvajanje ključnih
omogočitvenih tehnologij (Key Enabling Technologies, v nadaljnjem
besedilu: KET) ima pomembno vlogo pri pospeševanju trajnostne
konkurenčnosti in rasti. Evropska komisija je prepričana, da so poleg temeljne potrebe po
fiskalni konsolidaciji potrebna dodatna prizadevanja za spodbuditev rasti,
konkurenčnosti in novih delovnih mest. Evropski voditelji so na zasedanju
Evropskega sveta marca 2012 ta pristop podprli ter se posebej zavzeli za
okrepitev ključnih omogočitvenih tehnologij (KET)[1]. V tem sporočilu
je predstavljena enotna strategija za KET, da se čim bolj izkoristi
potencial EU na konkurenčnih trgih. Sporočilo poleg tega zagotavlja
povratne informacije Parlamentu in Svetu po prvem sporočilu o KET[2] iz leta 2009 in odgovarja
na priporočila strokovne skupine na visoki ravni za ključne
omogočitvene tehnologije[3]. 2. Gospodarski okvir – vloga
KET pri pospeševanju rasti v EU Komisija opredeljuje KET kot tehnologije, ki „zahtevajo veliko
znanja in zelo intenzivne raziskave in razvoj, hitre inovacijske cikluse,
velike investicijske izdatke ter visoko usposobljeno delovno silo.
Omogočajo inovacije pri procesih, izdelkih in storitvah v celotnem
gospodarstvu in so sistemsko pomembne. So multidisciplinarne, segajo na mnoga
tehnološka področja ter težijo h konvergenci in združevanju. KST lahko
pomagajo vodilnim tehnološkim ponudnikom na drugih področjih pri
izkoriščanju njihovih raziskovalnih prizadevanj“.[4] Kot KET EU so bile na podlagi
najnovejših raziskav, ekonomskih analiz tržnih gibanj in njihovega prispevka k
reševanju družbenih izzivov opredeljene mikro- in nanoelektronika,
nanotehnologija, fotonika, napredni materiali, industrijska biotehnologija in
napredne proizvodne tehnologije (priznane kot „medsektorske“ KET). KET so ključni vir inovacij. Zagotavljajo nujno potrebne tehnološke
gradnike, ki omogočajo najrazličnejše aplikacije, vključno s
tistimi, ki so potrebne za razvoj energetskih tehnologij z nizkimi emisijami
ogljika, boljšo energetsko učinkovitost in učinkovitejšo rabo virov,
boj proti podnebnim spremembam ali zdravo staranje. Tržni potencial KET je sicer težko
natančno opredeliti, saj lahko omogočajo napredek v vseh gospodarskih
panogah in sektorjih, njihov neposredni gospodarski vpliv pa je znaten.
Poročilo Komisije o evropski konkurenčnosti za leto 2010 navaja,
da trenutni obseg trgovanja na svetovni ravni znaša 646 milijard EUR (v
obdobju 2006–2008), do leta 2015 pa naj bi presegel
1 bilijon EUR[5].
Znatna je tudi „socialna“ donosnost naložb v
KET. Študije primerov kažejo, da lahko javne naložbe ustvarijo donos v
obliki dodatnih davkov in prispevkov za socialno varnost, ki je lahko več
kot štirikrat večji od izhodiščne naložbe[6]. Še znatnejše so
aplikacije KET, ki neposredno in posredno krepijo konkurenčnost ter
pospešujejo zaposlovanje, rast in blaginjo v gospodarstvu[7]. KET na najrazličnejše načine
prispevajo k številnim industrijskim vrednostnim verigam in sektorjem. Vrednost
ustvarjajo v celotni verigi, od materialov, opreme in naprav do izdelkov in
storitev. Zaradi medsektorskega značaja in sistemskega pomena za
evropsko industrijo bodo KET v prihodnjih letih odločilne za krepitev in
posodobitev industrijske baze ter obenem gonilo razvoja popolnoma novih panog. Ta medsektorska in večstranska vloga se
odraža v številu MSP, dejavnih na področju KET, in številu ustvarjenih
visokokakovostnih delovnih mest. Ocene glede zaposlovanja na področju
nanotehnologije na primer kažejo, da je leta 2008 ta sektor na svetovni
ravni zaposloval 160 000 delavcev. To je 25-odstotni porast glede na
leto 2000[8].
Mikro- in nanoelektronika ter iz njiju izhajajoče panoge IKT so v
zadnjem desetletju v Evropi ustvarile več kot 700 000 dodatnih
delovnih mest, kar kaže na težnjo k bolj storitveno naravnanim in
visokokvalificiranim delovnim mestom ter hitremu okrevanju po krizi[9]. Industrijska biotehnologija
velja za vodilno KET na področju biogospodarstva. Po ocenah bo vsak euro,
vložen v raziskave in inovacije na tem področju, zagotovil desetkraten
donos[10].
Poleg tega se pričakuje, da bodo MSP, ki so gonilo inovacij in zaposlovanja
v Evropi, ustvarila večino prihodnjih delovnih mest na področju KET. Med
5 000 evropskimi podjetji na področju fotonike v Evropi je
večji del MSP. Približno 80 % podjetij na področju nanotehnologije
v Nemčiji so mala in srednja podjetja[11]. 3. Analiza stanja – močne
prednosti, a tudi nevarnost izgube konkurenčnega položaja Evropska unija ima
na svetovni ravni vodilno vlogo v razvoju KET. Ima vse, kar potrebuje,
da ta položaj tudi ohrani. Poročilo o evropski konkurenčnosti za
leto 2010 in poročilo strokovne skupine na visoki ravni za
ključne omogočitvene tehnologije sta na podlagi podatkov o patentih
potrdila močno konkurenčno prednost EU: EU je edina regija, ki
obvladuje vseh šest KET. Evropa je z leti s svojo trdno bazo raziskav in
razvoja obvladala vseh šest KET ter imela z 32-odstotnim deležem patentnih
prijav v obdobju 1991–2008 vodilno mesto na svetovni ravni[12]. Kljub tem prednostim pa EU
ne izrablja svoje baze znanja. Kot je bilo ugotovljeno v sporočilu o KET
iz leta 2009 in kot je potrdila strokovna skupina na visoki ravni za
ključne omogočitvene tehnologije, je šibkost EU zlasti pri
pretvarjanju znanja v blago in storitve. Proizvodnja, povezana s KET, se
zmanjšuje[13],
patenti iz EU pa se vse pogosteje uporabljajo zunaj EU. Pregled
uspešnosti na področju inovacij za leto 2011 kaže podobna gibanja in
negativen vpliv na MSP[14].
Strokovna skupina na visoki ravni za ključne omogočitvene tehnologije
je to vrzel med pridobivanjem osnovnega znanja in njegovim nadaljnjim trženjem
v obliki blaga in storitev poimenovala „dolina smrti“. Da je ukrepanje
nujno potrebno, potrjujejo tudi zadnje spremembe v industriji obdelovalnih
strojev, ki je ena izmed ključnih panog za aplikacije KET:
evropski delež v svetovni proizvodnji je s 44 % leta 2008 padel na
33 % leta 2010 v prid azijskih konkurentk, predvsem Kitajske
(vključno s Tajvanom) in Koreje[15].
Pomanjkanje proizvodnje, povezane s KET, EU škodi predvsem iz dveh razlogov.
Prvič, kratkoročno bodo zamujene priložnosti za rast in nova delovna
mesta; drugič, dolgoročno lahko tako pomanjkanje oslabi pridobivanje
znanja, saj so raziskave in razvoj ter proizvodnja neločljivo povezani, se
vzajemno krepijo in pogosto potekajo v neposredni bližini. Obstaja več
razlogov, zakaj EU ni zadostno in pravočasno unovčila prednosti
svoje izvrstne raziskovalne baze na področju KET. Do nedavnega v EU ni bilo skupne
opredelitve in razumevanja KET. Ključne omogočitvene
tehnologije EU so bile prvič opredeljene v sporočilu o KET iz
leta 2009, v katerem se je Komisija zavzela tudi za skupno razumevanje na
ravni držav članic. V sporočilu so bile poleg tega opredeljene
ključne politike za pospešitev industrijskega uvajanja KET. Politike v
tistem času, katerih namen je bil (1) izkoristiti sinergijski
učinek KET in (2) pospešiti njihov „vstop na trg“, so
bile nezadostne. Večina današnjih inovativnih izdelkov, pa
naj bo to pametni telefon ali električni avtomobil, hkrati vključuje
več KET v obliki samostojnih ali integriranih delov. Za kar največji
sinergijski učinek je zato pomembno medsebojno povezovanje KET.
Čeprav je sodelovanje danes že vzpostavljeno, zlasti z industrijo v okviru
javno-zasebnih partnerstev in načrta SET[16],
je treba interdisciplinarni značaj posameznih KET v vsej vrednostni
verigi še okrepiti, kar zahteva celostni pristop k podpiranju KET. Za pravočasno trženje KET je potreben
razvoj zelo tveganih projektov na področju predstavitve izdelkov
in potrditve koncepta. Komisija je ta pristop podprla v svoji vodilni
pobudi „Unija inovacij“[17],
predlogi iz pobude Obzorje 2020[18]
pa naj bi okrepili dejavnosti predstavitve izdelkov v tem okviru. Zaradi
obsega, dometa in stroškov takih dejavnosti industrijskih raziskav in
eksperimentalnega razvoja, ki so pogosto obsežnejše od temeljnih raziskovalnih
dejavnosti, je treba javna sredstva učinkoviteje uporabljati in
usklajevati. Poleg tega so ti inovacijski projekti bliže trgu, za javno
podporo pa veljajo pravila o državni pomoči, kadar taka podpora
zajema državno pomoč. Izdelki, ki temeljijo na KET, so kapitalsko
zelo intenzivni. Razvoj raziskav in inovacij na tem področju je
dolgotrajen, proizvodni procesi pa vključujejo zapletene montažne metode.
Za zasebne vlagatelje so KET zato povezane z izjemno visokim tveganjem. To
dejstvo dodatno zaostruje omejen dostop do ustreznih virov rizičnega
kapitala v EU, od katerega so posebno odvisna nova podjetja in MSP, zaradi
česar mnoge inovacije nikoli ne pridejo na trg. Z gospodarsko krizo se je
položaj še poslabšal. Leta 2000 je bilo v Evropi na primer zagotovljenih
22 milijard EUR tveganega kapitala. Leta 2010 se je ta znesek
zmanjšal na samo 3 milijarde EUR. Glede na sedanje omejene javne finance
je treba nujno združiti in uskladiti javna sredstva iz različnih
instrumentov EU ter poskrbeti za njihovo čim učinkovitejšo in
ciljno usmerjeno uporabo. Zaradi razdrobljenosti notranjega trga EU,
neusklajevanja in drugih ovir, ki onemogočajo učinkovito
konkurenco na trgih KET (npr. vstopne ovire), se potencial rasti KET zmanjšuje.
Gre za največji integrirani trg na svetu, ki je odprt za inovacije iz
vodilnih svetovnih panog na področju avtomobilske in kemične
industrije, letalstva, vesolja, zdravja in energetike, med katerimi jih veliko
uporablja KET v svojih izdelkih. Zato sodelovanje med akterji v industrijski
vrednostni verigi EU zagotavlja velik potencial v smislu ustvarjanja
partnerstev in dostopa do trgov. Vendar zaradi asimetrije informacij
zlasti pri novih podjetjih in MSP, ki se pri iskanju pravih partnerjev
spopadajo z vstopnimi ovirami in visokimi transakcijskimi stroški, ostaja velik
del tega potenciala neizkoriščen[19].
Zato je potreben učinkovitejši in preglednejši pretok informacij in
podatkov o razvoju in uvajanju KET v EU. S premagovanjem regulativnih razlik
med državami članicami ter diskriminatornega izvrševanja predpisov in
drugih oblik samovoljnih praks se lahko dodatno izkoristi potencial
notranjega trga. Okrepiti bo treba tudi sodelovanje med različnimi
regijami in državami članicami. V EU je pomanjkanje ustrezno kvalificirane
delovne sile in podjetnikov, ki se znajdejo v izjemno multidisciplinarnem
okolju KET, še vedno velika težava. Na področju e-kompetenc, na primer, se
število diplomantov računalništva zmanjšuje, čeprav bo za zapolnitev
prostih delovnih mest v EU do leta 2015 potrebnih do
700 000 strokovnjakov za IKT. Natančneje, ocene na področju
KET v nanotehnologiji kažejo, da bo do leta 2015 v Evropi potrebnih
400 000 novih delovnih mest[20].
Na področju fotonike se ocenjuje, da bo zaradi pričakovane hitre
rasti panoge in upokojevanja usposobljenih delavcev potrebnih
80 000 dodatnih kvalificiranih strokovnjakov[21]. Za rešitev teh vprašanj je torej potrebna
skladna evropska strategija, da se v celoti izkoristijo relativne prednosti
Evropske unije v korist rasti in novih delovnih mest. 4. Pot naprej – evropska
strategija za KET Ukrepi na področju KET so trenutno
razdrobljeni med različnimi akterji (EU, nacionalni in regionalni organi).
Krovni cilj tega sporočila je ustvariti sinergije med politikami in
instrumenti EU ter zagotoviti usklajevanje dejavnosti EU in posameznih držav
članic. Poleg zagotavljanja političnega okvira za
pobude, ki se podrobneje nanašajo na posamezne tehnologije[22], je glavni namen te
horizontalne strategije, ki je pomembna za vse KET, zlasti uskladiti
prizadevanja za čim boljšo uporabo javnih sredstev na osredotočen in
k rezultatom usmerjen način. Cilj tega novega okvira ni povečanje
javnega financiranja za KET, temveč učinkovitejše in produktivnejše
dodeljevanje teh sredstev. Komisija je KET že opredelila kot prednostno
nalogo v okviru strategije Evropa 2020 in njenih vodilnih pobud[23], zdaj pa predlaga evropsko
strategijo za KET, oprto na tri stebre: tehnološke raziskave, predstavitev
izdelkov in konkurenčne proizvodne dejavnosti. Strategija za KET bo pomagala zajeziti
izgubljanje pomena predelovalne industrije ter pospešila prenos, uporabo in
izkoriščanje KET v EU in tako spodbudila rast in nova delovna mesta. EU pa se teh izzivov ne more lotiti sama. Za
uvajanje KET je potreben celosten pristop. Dejavnosti na ravni EU so lahko
uspešne le, če so tesno usklajene z dopolnjujočimi dejavnostmi na
nacionalni in regionalni ravni. Komisija je v Letnem pregledu rasti 2012[24] poudarila, da si je treba s
strukturnimi reformami na nacionalni ravni bolj prizadevati za trajnostno rast
in konkurenčnost. KET so gonilo razvoja novih izdelkov in storitev, zato
je njihova prednostna obravnava nedvomno v interesu držav članic EU.
Okrepiti je treba nacionalna prizadevanja za prilagoditev politik industrijskih
inovacij in vzpostavitev ustreznih mehanizmov. Svojo vlogo pa bodo morale odigrati tudi
zainteresirane strani EU, zlasti industrija. Komisija
je pokazala svojo pripravljenost za spodbujanje bolj tveganih in dražjih
inovacijskih projektov, ki so bližje trgu in ključnega pomena za
konkurenčnost EU. V času omejenih javnih financ je pri javnih
sredstvih še pomembneje zagotoviti donosnost naložb v prid rasti in novim
delovnim mestom. Člani strokovne skupine na visoki ravni so se v tem
okviru dogovorili o zavezah zainteresiranih strani za vzpostavitev
industrijskih pilotnih linij. Na podlagi teh zavez naj bi zainteresirane strani
iz industrije razvile in podpisale vzajemni memorandum o soglasju, ki bi moral
izražati njihovo zavezo, da s KET prispevajo k strategiji Evropa 2020 za
pametno, trajnostno in vključujočo rast. Poskrbeti je treba zlasti, da bodo imeli oblikovalci
politike na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni na voljo ustrezne
instrumente in regulativni okvir, ki bodo omogočili razvoj vseh
ključnih faz raziskav, razvoja in inovacij ) KET na način, ki
zagotavlja učinkovito delovanje konkurenčnih trgov. Cilji strategije iz tega sporočila so: · v naslednjem večletnem finančnem okviru osredotočiti politike EU na raziskave, inovacije in kohezijsko politiko ter pri posojilni dejavnosti EIB prednostno obravnavati uvajanje KET; · usklajevati dejavnosti EU in posameznih držav članic za sinergije in dopolnjevanje navedenih dejavnosti ter združevanje virov, kjer je to potrebno; · ustanoviti zunanjo skupino za vprašanja KET, ki bo Komisiji svetovala pri vprašanjih politik, povezanih s KET; · uporabiti obstoječe trgovinske instrumente za zagotovitev poštene konkurence in enakih konkurenčnih pogojev na mednarodni ravni. 5. Celoviti okvir za KET Komisija je v svojih predlogih za novo
generacijo finančnih programov EU ponovno poudarila potrebo po usklajeni
obravnavi KET. Komisija je v naslednjem večletnem
finančnem okviru predlagala bolj uravnoteženo in učinkovitejše
dodeljevanje sredstev EU za vse faze raziskav, razvoja in inovacij na
področju KET. Dejavnosti v okviru Obzorja 2020, kohezijske
politike EU (strukturnih skladov) in politik Evropske investicijske banke se
zato prilagajajo in tesno usklajujejo za prispevek k evropski strategiji za
KET. Ključni element tega usklajevanja je
spodbujanje učinka vzvoda pri instrumentih financiranja, ki jih ima EU na
voljo. V ta namen bo s predlagano uredbo o skupnih določbah[25] nove kohezijske politike
zagotovljena možnost skupnega financiranja projektov KET prek
Obzorja 2020, strukturnih skladov in posojil EIB. Diagram v
Prilogi pojasnjuje vlogo, ki jo ima pri podpori pobudam na področju KET
vsak izmed teh instrumentov, ki se bodo tudi medsebojno dopolnjevali. Spodbujati bi bilo treba tudi uporabo javnih
naročil inovacij, zlasti kadar gre za predkomercialno naročanje.
Javna naročila predstavljajo 19 % BDP EU in imajo v nekaterih
specializiranih sektorjih, ki uporabljajo KET, lahko za podjetja bistveno
vlogo. Javno financiranje, namenjeno KET, mora biti
osredotočeno na dokazane primere nedelovanja trga, ki onemogočajo
razvoj in uvajanje KET. Neizkrivljena konkurenca je najučinkovitejše
gonilo naložb v KET; tako financiranje mora biti zato v skladu s pravili o
državni pomoči, da se prepreči izkrivljanje konkurence, kot so
izrivanje zasebnega financiranja, ustvarjanje neučinkovitih tržnih
struktur ali ohranjanje neuspešnih podjetij. Glede na sedanje makroekonomsko
okolje je treba poskrbeti zlasti za učinkovitost pri odločanju o
javni porabi in njeni zasnovi za čim večji prispevek k rasti in novim
delovnim mestom. Komisija namerava še izboljšati skladnost in
ustvariti sinergije, kot je predstavljeno v naslednjih poglavjih. 5.1. Financiranje raziskav in
inovacij na področju KET – celostni pristop Obzorje 2020[26] je novi okvirni program, ki prvič združuje raziskave in inovacije
v celotni vrednostni verigi. Program podpira povezovanje dejavnosti raziskav in
inovacij ter tako omogoča pretvarjanje znanja v tržno blago in storitve. Obzorje 2020
namenja posebno pozornost razvoju in uporabi KET ter poudarja njihov pomen za
rast in delovna mesta. KET s predlaganim skupnim predvidenim proračunom v višini
6,663 milijarde EUR predstavljajo znaten del sklopa „vodilna vloga na
področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“ iz predloga
Komisije. Za ta prednostni sklop je bil predlagan sistemski pristop s
strateškimi in operativnimi cilji za vsako od šestih KET. To vključuje
podporo za tehnološko specifične in multidisciplinarne raziskave ter
predvsem za celostni pristop. Tak pristop je
ključnega pomena za učinkovito pretvarjanje raziskav in tehnološkega
razvoja v tržne izdelke in gospodarsko rast. Ta pristop se lahko
učinkovito izvaja z inovacijsko usmerjenimi evropskimi tehnološkimi
platformami in javno-zasebnimi partnerstvi. Ta vključujejo skupno
tehnološko pobudo ENIAC za nanoelektroniko, tovarne prihodnosti in energetsko
učinkovite stavbe iz javno-zasebnih partnerstev. V okviru
Obzorja 2020 se lahko uvedejo tudi nova javno-zasebna partnerstva za
področje fotonike in predelovalne industrije. Ta javno-zasebna partnerstva
morajo izpolnjevati izbirna merila iz Obzorja 2020[27] in bi morala temeljiti na merilu
odličnosti, se osredotočati na resnično čezmejne elemente
za okrepitev baze znanja EU, spodbujati dodatne naložbe v raziskave in
inovacije, doseči dolgoročno zavezanost industrije k skupni viziji in
si odločno prizadevati za skupne cilje ter spremljati napredek pri
doseganju dogovorjenih ciljev. Čeprav so
posamezne KET nepogrešljiv vir inovacij, je medsebojno bogatenje
različnih KET ključno, zlasti za prehod z raziskav in razvoja na
pilotno in industrijsko proizvodnjo. Znaten del dejavnosti na področju
KET, načrtovanih v okviru Obzorja 2020, bo namenjenih medsektorskim
dejavnostim, ki bodo združevale različne KET za razvoj inovativnih
izdelkov in reševanje družbenih izzivov. Na ta način: · bo posebna podpora za obsežnejše projekte pilotnih linij in predstavitvene
projekte, ki se opirajo na interdisciplinarni značaj KET, omogočila
validacijo pod industrijskimi pogoji in delujoče proizvodne sisteme za
hitrejši vstop na trg; · bodo povezave med KET ter razvojem in uporabo izdelkov potrebnim
multidisciplinarnim raziskavam in inovacijam omogočile inovativne odgovore
na družbene izzive[28],
tudi na mednarodno priznane razvojne izzive, ter zagotovile hitrejši vstop na
trg; ter · bo medsektorska skupina znotraj Komisije in v okviru struktur
upravljanja Obzorja 2020 poskrbela za pripravo skupnega delovnega programa
za medsektorske KET in zagotovila skladnost vseh programov, povezanih s KET, v
okviru Obzorja 2020. To zajema sinergije z družbenimi izzivi in
dejavnostmi v okviru kohezijske politike ter Evropskim inštitutom za inovacije
in tehnologijo (EIT). V vodilni vlogi na področju
omogočitvenih in industrijskih tehnologij so inovacijski projekti na
področju KET, ki so blizu trga, ključnega pomena za
konkurenčnost Evropske unije. Odličnost je sicer glavno merilo za
izbiro in uspešnost, vendar so za to potrebne dodatne obveznosti pri sporazumu
o dodelitvi sredstev, kot sta priprava podrobnega poslovnega načrta in
zahteva za ustanovitev konzorcijev v ustreznih delih industrijske vrednostne
verige. Od udeležencev projekta se lahko zahteva tudi, da v svojem
načrtu izrabe prikažejo, kako bodo rezultati projekta prispevali k tržni
vrednosti v EU. Namen takih zahtev bi bil povečati učinek
finančnega vzvoda raziskovalnih in inovacijskih projektov, tj. zagotoviti
socialno donosnost naložb in ustvariti nova delovna mesta v EU v skladu s
strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo
rast. Komisija: · je v okviru Obzorja 2020 predlagala dodelitev finančnih sredstev v višini 6,663 milijarde EUR za industrijske zmogljivosti KET. To zajema podporo za pilotne linije in predstavitvene projekte, vključno z obsežnejšimi projekti, kar bo omogočilo validacijo tehnologije in izdelkov pod industrijskimi pogoji ter tesnejše povezovanje in medsebojno bogatenje vseh šestih KET. Poseben poudarek bo na projektih, ki omogočajo povezovanje različnih KET ali povezovanje KET in njihovih aplikacij za reševanje družbenih izzivov; · si bo v letu 2012 prizadevala za sintezo dejavnosti različnih skupin na področju KET (evropske tehnološke platforme, javno-zasebnih partnerstev, skupnih tehnoloških pobud), da bo lahko ocenila aktualne medsektorske dejavnosti na področju KET in opredelila prihodnje tehnološke potrebe na trgu. Namen te sinteze bo priprava večletnega delovnega programa za medsektorske dejavnosti na področju KET in tesno usklajevanje z drugimi ustreznimi programi (skupnosti znanja in inovacij ETI, strukturni skladi itd.); ter · je predlagala uvedbo inovacijsko usmerjenih javno-zasebnih partnerstev za tiste KET, ki izpolnjujejo potrebne pogoje iz Obzorja 2020. Takšna javno-zasebna partnerstva bodo tesneje povezala raziskovalne in inovacijske dejavnosti ter podprla sodelovanje vseh zainteresiranih strani, tudi končnih uporabnikov, v celotni vrednostni verigi. Temeljila bodo na dolgoročni zavezanosti vseh partnerjev s skupno vizijo in jasno opredeljenimi cilji. 5.2. KET v kohezijski politiki KET lahko v regije prinesejo rast in okrepijo
njihovo splošno konkurenčnost. Poleg tega lahko povežejo industrijske
vrednostne verige v evropskih regijah, od razvijalcev tehnologije in
dobaviteljev do proizvajalcev, ter tako vsaki evropski regiji omogočijo,
da najde svojo posebno tržno nišo. Zlasti v manj razvitih regijah je dostop do
teh tehnologij ključnega pomena za posodobitev industrijske baze in
izboljšanje konkurenčnosti. Zato je Komisija v svojem predlogu za
preoblikovanje Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) opredelila KET kot
eno od prednostnih naložb pri financiranju regionalnih inovacij. Z uvedbo
novega koncepta „pametne specializacije“ kot predhodnega pogoja je bil
predlagan bolj strateški pristop k financiranju regionalnih inovacij. Pametna
specializacija od vseh regij zahteva, da za doseganje pametne rasti svojo
raznolikost izkoristijo sebi v prid. Za predlagano novo obdobje finančnega načrtovanja
bodo države članice in regije pozvane, naj razvijejo nacionalne in/ali
regionalne raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo ob
upoštevanju svojih edinstvenih in konkurenčnih prednosti. Regije so
pozvane, naj v zvezi z razvojem in/ali uvajanjem KET opredelijo svojo tržno
nišo v evropskih vrednostnih verigah. Novi predlog ESRR regijam odpira nove
možnosti podpore vseh ključnih faz razvoja tehnologije in izdelkov. Do
financiranja so upravičeni „tehnološke in uporabne raziskave, pilotne
linije, ukrepi za zgodnje validiranje izdelkov, napredne proizvodne
zmogljivosti in začetna proizvodnja“[29].
Ustrezno pozornost je treba nameniti zgoraj navedenemu medsebojnemu bogatenju
različnih KET. Komisijina politika grozdov[30]
predstavlja dodatno orodje za krepitev sodelovanja med različnimi akterji
v evropskih regijah in med njimi. Omogoča plodno poslovno okolje za
podjetja, zlasti za nova ter mala in srednja podjetja, v katerem lahko
sodelujejo z raziskovalnimi ustanovami, dobavitelji, potrošniki, uporabniki iz
industrije in konkurenti z istega geografskega območja. Ob vedno
večji svetovni konkurenci postaja kritična masa vse pomembnejša. Z
okrepljenim nadregionalnim sodelovanjem lahko regije izkoristijo medsebojno
dopolnjevanje. Pri tem procesu bi lahko dodatno pomagale dejavnosti
usposabljanja in navezovanja stikov med upravljavci grozdov. Cilj evropskega
teritorialnega sodelovanja (zlasti Interreg[31])
je regijam zagotoviti sredstva za tovrstno sodelovanje. Komisija bo: · spodbujala ukrepe v zvezi z grozdi na področjih, povezanih s KET, kot so usposabljanja izobraževalcev, namenjena upravljavcem grozdov, obiski grozdov za krepitev sodelovanja in izmenjavo znanja med grozdi ter mednarodni dogodki navezovanja stikov za spodbujanje trženja izdelkov, ki temeljijo na KET, v tujini; · naročila študijo o nacionalnih politikah v zvezi s KET za spodbuditev izmenjave dobre prakse na tem področju ter · zagotovila, da se v skladu s Protokolom o sodelovanju med Evropsko Komisijo in Odborom regij okrepi sodelovanje z Odborom regij na področju KET. Države članice in regije so pozvane, naj: · uporabijo raziskovalne in inovacijske strategije za pametno specializacijo ter tako podprejo učinke prelivanja, ki izhajajo iz rešitev, temelječih na KET, ter okrepijo obstoječe vrednostne verige evropske industrije in po možnosti razvijejo nove; · spodbudijo organe upravljanja, odgovorne za razvoj strategij za pametno specializacijo, k tesnemu sodelovanju z organi, odgovornimi za politike na področju raziskav in inovacij, zlasti v zvezi s programi Obzorja 2020. To bi omogočilo kar največ sinergij na področju KET. Komisija bo podprla ta proces s platformo pametne specializacije[32]; ter · uporabijo tudi Interreg in druge programe strukturnih skladov ter tako izkoristijo dopolnjevanje regionalnih strategij za pametno specializacijo in podprejo učinke prelivanja, ki izhajajo iz rešitev, temelječih na KET, ter z nadnacionalnim in multidisciplinarnim sodelovanjem okrepijo obstoječe vrednostne verige evropske industrije in po možnosti razvijejo nove. 5.3. Državna pomoč Ukrepi za podporo KET z najmanjšim
učinkom izkrivljanja so ukrepi, ki niso državna pomoč v smislu
člena 107(1) PDEU (npr. splošni fiskalni ukrepi, spodbujanje
partnerstev za znanje, splošni ukrepi usposabljanja itd.). Kadar je državna
pomoč nujna, mora skladna z notranjim trgom. Pravila o državni pomoči
državam članicam zagotavljajo merila združljivosti in opredeljujejo vrsto
možnosti, ki jih imajo države članice na voljo. Tako lahko podjetja, dejavna
na področju KET, podpirajo z državno pomočjo za raziskave, razvoj in
inovacije (R&R&I) ter z drugimi vrstami pomoči, kot je pomoč
za naložbe rizičnega kapitala. Okvir za državno pomoč za
R&R&I[33] je podlaga za oceno državne pomoči, namenjene dejavnostim
R&R&I na področju KET v EU. Če državna pomoč odpravlja
jasno opredeljene primere nedelovanja trga, je omejena na najnujnejše in ima
dejansko spodbujevalen učinek, je v okviru R&R&I mogoča
pomoč za vrsto dejavnosti. Te vključujejo študije tehnične
izvedljivosti, industrijske raziskave in eksperimentalni razvoj ter stroške
pravic industrijske lastnine za MSP in pomoč za mlada inovativna podjetja
in inovacijske grozde. V vseh primerih okvir R&R&I določa jasna
merila združljivosti na podlagi člena 107(3)(c) PDEU in tako
omogoča pravno varnost tudi za zelo velike projekte ali niz projektov,
skupaj priglašenih Komisiji[34].
Poleg tega lahko države članice dodelijo pomoč za R&R&I brez
predhodne priglasitve Komisiji, če je taka pomoč v mejah iz Uredbe
o splošnih skupinskih izjemah[35].
S to uredbo se je dodeljevanje pomoči znatno poenostavilo[36]. Okvir R&R&I
večinoma temelji na členu 107(3)(c) PDEU, ki je pravna podlaga
tudi za vse primere državne pomoči za KET v sedanjem okviru R&R&I.
Okvir R&R&I poleg tega določa posebna merila za oceno pomoči
za R&R&I za pomemben projekt skupnega evropskega interesa v smislu
člena 107(3)(b) PDEU. Ta pravna podlaga se je za projekte zelo redko
uporabljala in samo pred začetkom veljavnosti sedanjega okvira R&R&I
(npr. za francoski program „Medea+“: Odlok št. 702/A/2001 z dne
12. 3. 2002, ki je omogočil podporo za projekte na področju
mikro- in nanoelektronike, ter podporo za televizijo visoke ločljivosti).
Taka pomoč se lahko na podlagi vsakokratne ocene posameznega primera
odobri do ravni, ki se izkaže za potrebno za odpravljanje primerov nedelovanja
trga in tveganj, ki ovirajo uvajanje obsežnih čezmejnih projektov. Okvir
za državno pomoč za R&R&I se uporablja do 31. 12. 2013
in bo pregledan v skladu s cilji nedavno sprejete pobude za posodobitev
področja državnih pomoči. Komisija: · ponavlja svojo namero za posodobitev pravil o državni pomoči, kot je napovedala v sporočilu o posodobitvi področja državnih pomoči[37], vključno z okvirom za R&R&I, s čimer bo podprla izvajanje strategije Evropa 2020 za rast ter izboljšala kakovost javne porabe. Posodobljena pravila bi morala zlasti olajšati obravnavo primerov državne pomoči, ki je dobro zasnovana, odpravlja dokazane primere nedelovanja trga ter ima jasen spodbujevalni učinek in omejen vpliv na konkurenco. 5.4. Evropska investicijska banka Skupina Evropske investicijske banke (EIB) kot
institucija EU za financiranje podpira cilje politik EU s financiranjem
izvedljivih kapitalskih projektov. EIB ima ključno vlogo pri gradnji na
znanju temelječega gospodarstva EU. V obdobju 2000–2011 je dejavno
podpirala evropske projekte R&R s posojili v višini skoraj 103 milijard
EUR, pri čemer je bilo samo v letu 2011 10 milijard EUR
naloženih v posojila, garancije ter rizični in tvegani kapital. EIB
letno nameni približno 1 milijardo EUR za KET. Poleg tega je EIB
z ugledom, ki si ga je pridobila s svojo preudarno posojilno politiko ter
močnim tržnim in tehnološkim znanjem, pomemben katalizator za privabljanje
dodatnega javnega in zasebnega financiranja. EIB bo še naprej glavni akter pri financiranju
vseh ključnih faz razvoja in uvajanja KET. Sklad za financiranje na osnovi
delitve tveganja (RSFF), ki je kot skupen finančni produkt EIB in Komisije
na voljo javnim ustanovam in zasebnim podjetjem vseh velikosti, ponuja privlačen
vir financiranja v podporo bolj tveganim raziskovalnim, razvojnim in
inovacijskim projektom na področju KET. Doslej je z zneskom v višini
več kot 7 milijard EUR financiral raziskovalne, razvojne in
inovacijske projekte 75 podjetij. Komisija bo gradila na uspehu tega
programa z razširitvijo RSFF v okviru pobude Obzorje 2020. Komisija in EIB/Evropski investicijski sklad
sta 5. decembra 2011 vzpostavila instrument delitve tveganja za
MSP, ki bo inovativnim in hitro rastočim MSP v pomoč pri
financiranju raziskovalnih, razvojnih in inovacijskih projektov. Ta pilotni
program bo upravljal Evropski investicijski sklad, izvajal pa se bo z jamstveno
shemo delitve tveganja v sodelovanju z bankami. Sprejeti so bili dodatni ukrepi
za lažje financiranje raziskovalnih infrastrukturnih projektov s sredstvi RSFF.
Te nove sheme bi morale tudi olajšati dostop do financiranja širši skupini
udeležencev iz sektorja KET. EIB bo poleg tega nadaljevala s pomembnim
kreditiranjem v obliki posojil in jamstev za projekte, ki so bližje trgu, kot
so pilotne linije, demonstracijski obrati in naložbe v inovativna sredstva,
povezana s proizvodnimi zmogljivostmi. EIB in Komisija pa bosta v skupnem
sporazumu tudi opredelili prednostne naložbene dejavnosti za KET. Komisija bo: · z EIB pripravila sporazum, v katerem bodo KET opredeljene kot skupno prednostno področje in določene podrobnosti glede podpore, do katere bodo upravičeni projekti, povezani s KET, vključno z vsemi fazami raziskav, razvoja in inovacij, vse do prve proizvodnje; · skupaj z EIB zagotovila nujno kreditiranje upravičenih naložb zasebnega sektorja pri projektih predstavitve izdelkov in prve proizvodnje, ki spodbujajo KET v vseh evropskih regijah, ter · z EIB še naprej namenjala nujno podporo raziskavam, razvoju in inovacijam pri projektih KET, zlasti v okviru RSFF, ter zagotavljala dodatne vire z novim instrumentom delitve tveganja za MSP (instrument delitve tveganja, ki ga upravlja Evropski investicijski sklad) za naslednje obdobje financiranja. 5.5. Okrepitev mednarodnega sodelovanja
v korist KET Komisija si na dvostranski in večstranski
ravni prizadeva za ugodnejše trgovinsko okolje. Številne od teh dejavnosti so
ključnega pomena za akterje na področju KET. To vključuje
prizadevanja za izboljšanje zaščite pravic intelektualne lastnine in
določbe za odpravo tarifnih in netarifnih ovir[38]. Poleg tega si Komisija
prizadeva za zagotovitev poštene konkurence in odpravo neumestnega
subvencioniranja. V okviru večstranskega zasedanja vlad in organov o
polprevodnikih (Government/Authorities Meeting on Semiconductors – GAMS)
je Komisija izvedla dejavnosti v zvezi z bojem proti ponarejanju, preglednostjo
državnih ukrepov pomoči in liberalizacijo tarif pri novih polprevodniških
izdelkih. V skladu s predlogom Obzorje 2020 bo
Komisija še naprej spodbujala sodelovanje s tretjimi državami na področju
KET, ki temelji na skupnem interesu in vzajemni koristi. To mednarodno
sodelovanje v znanstvenih, tehnoloških in inovacijskih dejavnostih prispeva k
uresničevanju strategije Evropa 2020 in izpolnjevanju zavez Unije
glede razvojnih ciljev novega tisočletja[39]. Komisija: · si bo prizadevala zagotoviti ugodno trgovinsko okolje in enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni. To vključuje: lažji dostop do trga in naložbenih priložnosti ob preprečevanju izkrivljanja mednarodnega trga, boljšo zaščito pravic intelektualne lastnine, spodbujanje vzajemnosti, zlasti pri javnih naročilih, zmanjšanje uporabe subvencij ter tarifnih in netarifnih trgovinskih ovir na svetovni ravni in preverjanje skladnosti z veljavnimi predpisi EU in STO. 5.6. Spretnosti Hitro rastoči trgi v sektorjih, povezanih
s KET, zahtevajo vse več strokovnjakov na vseh tehničnih ravneh in na
različnih področjih. Med ponudbo in povpraševanjem v izobraževanju in
poklicih na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike
pa že danes zeva vrzel[40].
Prihodnja evropska panorama spretnosti, ki jo
bo Komisija vzpostavila do konca leta 2012, bo služila kot orodje za
napovedovanje, namenjeno spremljanju sedanjih in prihodnjih potreb trgov dela
po spretnostih. S tem spletnim orodjem bo mogoče napovedati
kratkoročne in srednjeročne potrebe po spretnostih in zaposlitvene
možnosti na nacionalni, sektorski in poklicni ravni. Tehnološke spremembe imajo daljnosežne
posledice za formalne sisteme izobraževanja in dostop do vseživljenjskega
učenja za odrasle. Komisija se je na te potrebe odzvala s sporočilom
„Program za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta“[41], pri čemer je poudarila,
da je treba v odgovor na izzive gospodarstva, temelječega na znanju,
prilagoditi učne načrte, programe usposabljanja ali potrebne
kvalifikacije ter posodobiti sisteme izobraževanja in usposabljanja, pri
čemer je treba posebno pozornost nameniti podjetništvu, spretnostim IKT,
multidisciplinarnosti in ustvarjalnosti. Te spretnosti so skupaj s
specialističnim znanjem bistvenega pomena, če želimo kar najbolj
izkoristiti tehnološki napredek, ki ga omogočata razvoj in uvajanje KET.
Šole, višje strokovne šole in visokošolske izobraževalne ustanove morajo zagotoviti
izobraževanje, naklonjeno tehnologiji, in razviti pristop ustvarjalnega
reševanja težav. Pomembni elementi strategij za vseživljenjsko učenje so
tudi usposabljanje v podjetjih ali učenje ob delu, odprto in prilagodljivo
učenje z IKT ter razvoj spretnosti na delovnem mestu. V tem okviru sta ključnega pomena
krepitev in medsebojno povezovanje dejavnosti okrog trikotnika znanja, ki
povezuje raziskave, izobraževanje in inovacije. Privabljanje nadarjenih
strokovnjakov je sicer pomembno, vendar je še pomembneje imeti prave spretnosti
ob pravem času na pravem mestu. Komisija bo zato podprla dejavnosti
usposabljanja, namenjene izboljšanju spretnosti (ne le tehničnih,
temveč tudi podjetniških in poslovnih), v projektih predstavitve izdelkov
v okviru pobude Obzorje 2020. Evropski inštitut za inovacije in
tehnologijo ter njegove skupnosti znanja in inovacij (v nadaljnjem besedilu:
SZI) bodo pri tem odigrali zelo pomembno vlogo, med drugim pri preoblikovanju
izobraževalnega prostora na ustreznih prednostnih področjih. Sodelovanje
med lokalnimi oziroma regionalnimi šolami in podjetji pri pripravi programov
usposabljanja bi lahko bilo ena od obetavnih rešitev pri razvijanju ustreznih
spretnosti. SZI z vzpostavitvijo tesnejše povezave med
potrebami trga dela ter ponudbo izobraževanja ali usposabljanja spodbujajo
skupne programe podiplomskega strokovnega usposabljanja in industrijskega
praktičnega usposabljanja. Za naslednji finančni načrt je Komisija
kot eno od novih skupnosti znanja in inovacij po letu 2013 predlagala
proizvodnjo z dodano vrednostjo[42].
Ta SZI bi zagotovila forum za izmenjavo in spodbujanje transdisciplinarnih
spretnosti in kompetenc ter odgovorila na potrebo po visokokvalificirani
delovni sili na področjih, povezanih s KET. Nadaljnji ukrepi Komisije vključujejo dejavnosti
Marie Curie, s katerimi se izboljšujejo možnosti usposabljanja in možnosti
poklicnega napredovanja raziskovalcev, tudi na področjih, ki neposredno
podpirajo KET. Tudi koalicije znanja, ki so bile vzpostavljene kot pilotni
projekt Komisije v letu 2011, bodo prispevale h krepitvi spretnosti,
povezanih s KET. Kot prihodnji del programa „Erasmus za vse“ bodo združevale
podjetja in visokošolske ustanove v strukturirana partnerstva za krepitev in
razvoj evropskega inovacijskega potenciala. Poleg tega bo Komisija
leta 2012 preizkusila koalicije sektorske spretnosti, pri katerih gre za
strateška partnerstva za poklicno izobraževanje in usposabljanje, katerih cilj
je zagotovitev spretnosti in izboljšanje konkurenčnosti tradicionalnih ali
novih sektorjev. Nazadnje pa bi v skladu s pobudami, kot sta direktiva EU o
modri karti[43]
ali predlog Komisije o osebah, premeščenih znotraj podjetja v EU[44], za reševanje pomanjkanja teh
spretnosti v EU lahko privabili visokokvalificirano delovno silo iz tretjih
držav. Komisija bo: · v okviru pobude Obzorje 2020 še naprej izvajala in krepila ukrepe za pritegnitev mladostnikov h KET ter vključitev dejavnosti usposabljanja, namenjenih izboljšanju spretnosti, v projekte predstavitve izdelkov KET; · prek Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo spodbujala ustanovitev SZI za proizvodnjo z dodano vrednostjo, ki bi povezala podjetja, raziskave in visokošolsko izobraževanje na tem področju ter med drugim omogočila usmerjen razvoj spretnosti ter povezanih dejavnosti izobraževanja in inovacij; · do konca leta 2012 objavila sporočilo, ki bo obravnavalo hitro spreminjajoče se izzive pri ponudbi spretnosti v EU; · razvijala partnerstva med izobraževalnimi ustanovami in podjetji, na primer v obliki koalicij znanja za visoko šolstvo, da se spodbudijo inovacije in omogoči razvoj bolj ciljno usmerjenih učnih načrtov glede na potrebe trga, vključno s KET, ter · iskala poti za povečanje ponudbe strokovno usposobljene delovne sile na področjih KET, vključno z nadarjenimi visokokvalificiranimi delavci iz tretjih držav. 5.7. Zbiranje tržnih podatkov o
KET – mehanizem za spremljanje KET Validirani tržni podatki o razvoju in uporabi
KET v EU še niso na voljo. Zato bo Komisija vzpostavila mehanizem spremljanja
(opazovalno skupino) za spremljanje, ukrepanje in oceno uvajanja KET v EU. V ta
namen je bila naročena študija izvedljivosti, da bo leta 2013 lahko
ustanovljena opazovalna skupina. Cilj opazovalne skupine je oblikovalcem
politik EU ter nacionalnim in regionalnim oblikovalcem politik zagotoviti informacije
za boljši razvoj in izvajanje industrijskih politik v zvezi z uvajanjem KET.
Poleg tega bo zainteresiranim stranem zagotovila ustrezne informacije o
gibanjih in razvoju industrijskih sektorjev EU, povezanih s KET, tudi v
primerjavi z drugimi konkurenčnimi gospodarstvi. Komisija bo: · leta 2013 vzpostavila mehanizem za spremljanje KET, ki bo zagotovil ustrezne tržne podatke o ponudbi in povpraševanju na področju KET v EU in drugih regijah, ter · rezultate tega spremljanja javno objavljala na posebnem spletnem mestu. 6. Sklepne ugotovitve in
naslednji koraki Zmogljivost Evropske unije za razvoj in
industrijsko uvajanje KET bo v veliki meri določala njen uspeh v
prihodnosti. Pred Evropsko unijo so trije glavni izzivi: (a) ohranitev
tehnološkega vodstva v svetu; (b) obvladovanje družbenih izzivov na podlagi
aplikacij KET; ter (c) posodobitev in okrepitev industrijske baze. KET, opredeljene v letu 2009, so postale
prednostna naloga EU. To ponazarja tudi njihova ključna vloga v predlogih
Komisije v zvezi s pobudo Obzorje 2020 in Evropskim skladom za regionalni
razvoj. S tem sporočilom Komisija predlaga splošno in dolgoročno
strategijo, ki zajema vse ustrezne instrumente Skupnosti in ključne
zainteresirane strani. Sistemski pomen KET za zmogljivost EU za
inovacije in posodobitev industrijske baze od Komisije zahteva stalno
pozornost. Komisija bo zato zagotovila redno spremljanje, oceno in prilagoditev
svojih politik. To bo vključevalo redne razprave z državami članicami
in zainteresiranimi stranmi. Priloga 1. Opredelitev izdelka, ki temelji na
KET Izdelek, ki temelji na KET, je: (a) izdelek, ki omogoča razvoj blaga in
storitev ter povečuje njihovo tržno in družbeno vrednost; (b) sestavljen iz delov, ki temeljijo na
nanotehnologiji, mikro- in nanoelektroniki, industrijski biotehnologiji,
naprednih materialih in/ali fotoniki, ter je med drugim (c) proizveden z napredno proizvodno tehnologijo. 2. Upravičeno financiranje
KET z instrumenti EU Finančni instrumenti, ki se uporabljajo za
financiranje raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, povezanih s KET,
uporabljajo nekoliko različno terminologijo. Spodnji diagram prikazuje
stopnje tehnološkega razvoja s pripadajočo terminologijo. Skupina na
visoki ravni za KET si je pri njegovi pripravi pomagala z lestvico „ravni
tehnološke pripravljenosti“, ki jo uporabljajo številne zainteresirane strani
iz javnega sektorja in gospodarstva za oceno stopnje zrelosti razvijajočih
se tehnologij (materiali, sestavni deli, naprave itd.). Pri tem je treba
upoštevati, da lestvica ravni tehnološke pripravljenosti in instrumenti EU
opisujejo procese, lestvica EIB pa stopnjo razvoja izdelka. Ta diagram je zgolj okviren. 2.1. Opredelitve in
merila, ki se uporabljajo za financiranje raziskav, razvoja in inovacij v
okviru politik in zakonodaje EU [1] Glej Sklepe Evropskega sveta z
dne 2. marca 2012, v katerih Svet poziva k pospešitvi
prizadevanj za „krepitev ključnih osnovnih tehnologij, ki so sistemskega
pomena za inovativnost industrije in celotnega gospodarstva“. [2] „Priprave na prihodnost: razvoj skupne strategije za
ključne spodbujevalne tehnologije v EU“, COM(2009) 512. [3] Komisija je v skladu s sporočilom COM(2009) 512 kot
zunanji posvetovalni organ ustanovila strokovno skupino na visoki ravni za
ključne omogočitvene tehnologije. Njena naloga je bila (1) oceniti
konkurenčni položaj relevantnih tehnologij v EU s posebnim poudarkom na
industrijskem uvajanju in njihovem prispevku k premagovanju glavnih družbenih
izzivov, (2) podrobno analizirati razpoložljive javne in zasebne zmogljivosti
za raziskave in razvoj KET v EU (na vseh ravneh) ter (3) pripraviti konkretna
priporočila glede politik za učinkovitejšo industrijsko uvajanje KET
v EU. [4] Trenutni položaj ključnih spodbujevalnih tehnologij
v Evropi, SEC(2009) 1257. [5] Izvirni podatki so bili 830–970 milijard USD
in 1 300–4 400 milijard USD, SEC(2010) 1276, str. 176. [6] Izračuni za obdobje 1994–2010 so pokazali, da je
javna podpora za mikro- in nanoelektroniko v obliki subvencij in donacij v
Dresdnu znašala okoli 1,219 milijarde EUR. Donos v obliki davkov je znašal
1,956 milijarde EUR, v obliki prispevkov za socialno varnost pa
3,932 milijarde EUR. Glej VDI-TZ/Prognos (2008): Der Halbleiterstandort
Dresden; Deutsches Institut für Wirtschaftsforschung (DIW) (2002): Gesamtwirtschaftliche
und regionale Bedeutung der Entwicklung des Halbleitstandorts Dresden. [7] Glavni sektorji aplikacij so avtomobilski, prehranski in
kemični sektor, elektronika, tekstil, energetika, okolje, farmacija,
gradbeništvo, letalska in vesoljska industrija ter telekomunikacije. SEC(2010)
1276, str. 153. Za podrobno analizo glej Juluissen, Robinson (2010): The
future competitiveness of the European automotive embedded software industry,
JRC-IPTS/European Commission,
http://ipts.jrc.ec.europa.eu/publications/pub.cfm?id=3780. [8] Glej OECD: „Nanotechnology: An overview based on
indicators and statistics“, Direktorat za znanost, tehnologijo in
industrijo, 2009 (prek ObservatoryNano). [9] Evropska komisija, Poročilo o raziskavah in razvoju
na področju IKT v Evropski uniji za leto 2010; ter Evropska komisija,
Poročilo o raziskavah in razvoju na področju IKT v Evropski uniji za
leto 2011, http://is.jrc.ec.europa.eu/pages/ISG/PREDICT.html.
[10] Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo,
COM(2012) 60. [11] Glej OECD (2009) (prek ObservatoryNano). [12] SEC(2010) 1276. [13] Glej tudi Académie Royale de Belgique (2010): The
de-industrialisation of Europe; EIB Papers 11. št. 1/2006, An
industrial policy for Europe? Context and concepts. [14] Če se je uspešnost na področju raziskav in
razvoja v Evropi med letoma 2010 in 2011 povečala, kot na primer
potrjuje 6-odstotni porast mednarodnih znanstvenih soobjav, pa so se dejavnosti
trženja zmanjšale, kot kažeta 0,7-odstotno zmanjšanje števila evropskih MSP z
inovativnimi izdelki ali procesi na trgu ter 1,2-odstotni upad prodaje
inovacij, novih za trg in podjetje. Glej sistem inovacijskih kazalnikov za
leto 2011, 7. februar 2012, http://www.proinno-europe.eu/inno-metrics/page/innovation-union-scoreboard-2011.
Gibanja v pregledu uspešnosti za leto 2010 so bili enaka. [15] Glej CECIMO: „Study
on the Competitiveness of the European Machine Tool Industry“, http://www.cecimo.eu/comunications/news/161-cecimocompstudy.html. [16] Vlaganje v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika
(Načrt SET), COM(2009) 519. [17] COM(2010) 546. [18] COM(2011) 808, 809, 810 in 811 z
dne 30. novembra 2011. [19] Glej InnovaEurope in Technopolis: „Feasibility study on
new forms of EU support to Member States and Regions to foster SMEs innovation
capacity“, poglavje 8. [20] Glej OECD: „Nanotechnology: An overview based on
indicators and statistics“, Direktorat za znanost, tehnologijo in
industrijo, 2009 (prek ObservatoryNano). [21] Glej poročilo delovne skupine o fotoniki, strokovna
skupina na visoki ravni za ključne omogočitvene tehnologije. [22] Glej na primer „Biogospodarstvo za Evropo“,
COM(2012) 60; „Osvetlimo prihodnost“, COM(2011) 889. [23] Glej Unija inovacij (COM(2010) 546), Industrijska politika
za dobo globalizacije (COM(2010) 614), Evropska digitalna agenda (COM(2010)
245). [24] Letni pregled rasti 2012, COM (2011) 815. [25] Glej člen 55(8) predloga uredbe o skupnih
določbah, COM(2011) 615. [26] COM(2011) 808, 809, 810 in 811 z
dne 30. novembra 2011. [27] Člen 19, COM(2011)809
final. [28] Kot so zdravje in blaginja,
čista in učinkovita energija, pametni, zeleni in integrirani promet,
učinkovitost virov ali podnebne spremembe. [29] Glej člen 5(1)(c) predloga ESRR COM(2011) 614. [30] Na poti k vrhunskim grozdom v Evropski uniji, COM(2008)
652. [31] http://ec.europa.eu/regional_policy/how/index_sl.cfm#3. [32] SWD(2012) 61. [33] Okvir skupnosti za državno pomoč za raziskave in
razvoj ter inovacije, UL C 323, 30.12.2006, str. 1. [34] Od leta 2007 je Komisija državam članicam za
podporo KET odobrila več kot 200 shem pomoči v okviru
R&R&I. Poleg tega je bilo odobrenih več kot 30 posameznih
ukrepov za obsežnejše inovacijske projekte na področju KET v skupni
vrednosti več kot 1,7 milijarde EUR pomoči. [35] Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne
6. avgusta 2008, UL L 214, 9.8.2008, str. 3. [36] Od njenega sprejetja leta 2008 so države članice
uveljavile več kot 300 shem pomoči za R&R&I. [37] COM(2012) 209 final z
dne 8. 5. 2012. [38] Glej na primer sporazum o prosti trgovini z Južno Korejo:
http://ec.europa.eu/trade/creating-opportunities/bilateral-relations/countries/korea/.
[39] Uvodna izjava 30, COM(2011) 809/3. [40] Glej OECD/Pisa (2009). Po podatkih nemškega združenja
inženirjev (VDI) je bilo leta 2011 samo v Nemčiji nezasedenih skoraj
80 000 inženirskih delovnih mest: http://www.vdi.de/uploads/media/Ingenieurmonitor_2012-02.pdf.
[41] COM(2010) 682. [42] Proizvodnja z dodano vrednostjo pomeni celovit sistem, ki
dosega vrednost z inovacijami na področju izdelkov/storitev, z
odličnostjo procesov, doseganjem visoke ravni prepoznavnosti blagovne
znamke in/ali prispevkom k trajnostni družbi. Glej Predlog sklepa Evropskega
parlamenta in Sveta o strateškem inovacijskem programu Evropskega inštituta za
inovacije in tehnologijo (EIT) – prispevek EIT k bolj inovativni Evropi,
COM(2011) 822. [43] Direktiva Sveta 2009/50/ES z dne 25. maja 2009 o pogojih
za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane
zaposlitve. [44] Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih
za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v okviru premestitev znotraj
podjetja, COM(2010) 378.