EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0804
Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the European Maritime and Fisheries Fund [repealing Council Regulation (EC) No 1198/2006 and Council Regulation(EC) No 861/2006 and Council Regulation No XXX/2011 on integrated maritime policy
Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo [razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski politiki]
Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo [razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski politiki]
/* COM/2011/0804 konč. - 2011/0380 (COD) */
Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo [razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski politiki] /* COM/2011/0804 konč. - 2011/0380 (COD) */
OBRAZLOŽITVENI MEMORANDUM 1. OZADJE PREDLOGA Predlog Komisije za večletni
finančni okvir za obdobje 2014–2020, ki je bil sprejet 29. junija,
določa proračunski okvir ter glavne usmeritve financiranja skupne
ribiške politike (SRP) in celostne pomorske politike (CPP). Poleg tega je Komisija 13. julija 2011
sprejela sveženj, ki določa nov zakonodajni okvir SRP. Celostna pomorska
politika se je v obdobju 2008–2010 financirala z vrsto pilotnih programov in
pripravljalnih ukrepov. Komisija je predlagala nov finančni instrument za
obdobje med letoma 2012 in 2013. Z uvedbo novega večletnega
finančnega okvira je treba sprejeti tudi dolgoročen instrument za
finančno podporo CPP. Komisija je 6. oktobra 2011
sprejela predlog uredbe o „skupnih določbah“, ki določa
skupna pravila za sklade z deljenim upravljanjem in katere glavni cilj je
poenostavitev izvajanja politike. Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski
socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja
ter prihodnji Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (skladi skupnega
strateškega okvira) imajo cilje, ki se medsebojno dopolnjujejo, ter enak
način upravljanja. Uredba o „skupnih določbah“ določa sklop
skupnih pravil za te sklade. Te določbe zadevajo splošna načela, kot
so partnerstvo, upravljanje na več ravneh, enakost spolov, trajnost ter
skladnost z veljavno zakonodajo EU in nacionalno zakonodajo. Predlog vsebuje
tudi skupne elemente strateškega načrtovanja in načrtovanja
programov, vključno s seznamom tematskih ciljev, ki izhajajo iz strategije
Evropa 2020, ter določbami o skupnem strateškem okviru na ravni Unije
in pogodbah o partnerstvu, ki morajo biti sklenjene z vsako državo
članico. Uvaja makroekonomske pogoje in določa skupni pristop
naravnanosti k učinkovitosti skladov skupnega strateškega okvira. V skladu
s tem vključuje predhodne pogoje in pregled uspešnosti ter način
spremljanja, poročanja in vrednotenja. Pri skupnih določbah se
upoštevajo pravila o upravičenosti, pri čemer so za finančne
instrumente in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, opredeljene posebne
ureditve. Nekatere ureditve upravljanja in nadzora so skupne vsem skladom
skupnega strateškega okvira. Cilj tega predloga uredbe o Evropskem
skladu za pomorstvo in ribištvo (ESPR) je uresničevanje ciljev
prenovljene SRP in CPP. Predlog temelji na naslednjih ciljih, ki so na
novo opredeljeni glede financiranja: (1)
spodbujanje trajnostnega ter konkurenčnega
ribištva in ribogojstva; (2)
pospeševanje razvoja in izvajanja celostne pomorske
politike Unije ob dopolnjevanju s kohezijsko politiko in SRP; (3)
spodbujanje uravnoteženega in
vključujočega ozemeljskega razvoja ribiških območij
(vključno z ribogojstvom in ribolovom v celinskih vodah); (4)
prispevanje k izvajanju SRP. Trenutno potekajo pogajanja s Svetovno
trgovinsko organizacijo o novih pravilih glede subvencij za ribištvo. Ker so
pogajanja v začetni fazi, še ni mogoče predvideti rezultatov. Če
se bodo EU v pogajanjih naložile nove obveznosti, je treba zagotoviti skladnost
s predlogom ESPR. Zaradi tega bo morda potrebna analiza združljivosti zadevnih
ukrepov ESPR. 2. REZULTATI POSVETOVANJ Z ZAINTERESIRANIMI
STRANMI IN OCENA UČINKA Na podlagi naknadne ocene finančnega
instrumenta za usmerjanje ribištva, vmesne ocene Evropskega sklada za ribištvo
(ESR) in ocene učinka za reformo SRP so bili z oceno učinka v
zvezi z ESPR ocenjeni trije alternativni scenariji: (i) „ESR+“, ki pomeni
nadaljevanje sedanjega ESR brez večine neposrednih subvencij za ladjevje
in s podporo za doseganje ciljev reforme SRP, (ii) „ESR+ vključevanje“,
pri katerem so v sklad, ki nadomešča ESR, vključeni drugi instrumenti
za financiranje SRP, pri čemer se ohrani enak način upravljanja, ter
(iii) „ESR+ konvergenca“, pri katerem je podpora CPP prav tako vključena v
nov enotni sklad in se vsi instrumenti v največjem možnem obsegu izvajajo
v okviru deljenega upravljanja. Ti trije scenariji
politike so bili usklajeni s prednostnim scenarijem za reformo SRP in ocenjeni
na podlagi istega izhodiščnega scenarija. V zvezi z njimi so se upoštevali
tudi rezultati posvetovanj v okviru sprejetja zelene knjige aprila 2009.
Rezultat teh posvetovanj je povzet v nadaljevanju: –
V več prispevkih se poziva k nadaljevanju
javnega financiranja ribištva, čeprav je mnenje nekaj držav članic in
večine nevladnih organizacij, da se s tem ohranjajo gospodarsko neuspešne
strukture, povečuje presežna zmogljivost in vzdržuje odvisnost industrije
od subvencij. –
Velja dogovor, da mora vsako prihodnjo podporo
spremljati izvajanje reforme SRP in znižanje stroškov prilagajanja
industrije. –
Financiranje EU se mora osredotočiti na
raziskave in inovacije, ki prispevajo k izboljšanju varstva morja ter podpirajo
organizacije ribičev in lokalni razvoj. –
Povezava s CPP je pomembna: pomorske politike ne
morejo več delovati ločeno, pri čemer je treba okrepiti
skladnost SRP s CPP. –
Financiranje EU mora biti bolj pogojeno z
doseganjem ciljev SRP. Skladnost s pravili/cilji mora vplivati na
razpoložljivost sredstev. –
Skupina držav članic odločno podpira bolj
sektorski pristop k dodeljevanju sredstev (ki bi bil povezan z velikostjo
ribiškega sektorja in ne z ravnjo gospodarskega razvoja, kot je trenutna
praksa), čemur pa Evropski parlament nasprotuje. –
Države članice se na splošno strinjajo o
pomenu ladjevja za mali priobalni ribolov, ki ostaja pomemben vir delovnih mest
v obalnih skupnostih. Nekatere države članice želijo, da bi imelo takšno
ladjevje privilegiran dostop do financiranja, medtem ko druge države
članice posebnega pristopa ne podpirajo. –
Velika večina predstavnikov industrije in
držav članic meni, da bi se morale skupne storitve (kot sta nadzor in
zbiranje podatkov) še naprej podpirati s financiranjem EU. Poleg javnega
posvetovanja je bilo organiziranih približno 200 srečanj z
zainteresiranimi stranmi. Srečanja, na katerih sta se obravnavala reforma
in financiranje SRP, so potekala tudi v letih 2010 in 2011. Pomembni so
bili predvsem: (i) poseben seminar o prihodnosti ESR, na katerem so
sodelovale zainteresirane strani iz industrije, sindikati, Evropski parlament
in države članice, 13. aprila 2010 v Bruslju, (ii) dve srečanji
držav članic v Gentu (12.–14. septembra 2010) in Noordwijku (9.–11. marca
2011), (iii) konferenca o prihodnosti lokalnega razvoja ribiških območij 12.
in 13. aprila 2011 v Bruslju. Komisija, Svet in Evropski parlament so
potrdili utemeljenost integriranega pristopa k pomorskim zadevam in potrebo po
financiranju CPP. Ocena učinka je pokazala, da je program
„ESR+ konvergenca“ uspešnejši od drugih dveh možnosti glede na tri kazalnike
učinka, ki so bili izbrani za analizo: zmanjšanje vpliva ribištva na okolje,
odpravo inovacijske vrzeli na področju ribištva in ribogojstva ter število
ustvarjenih delovnih v skupnostih, ki so odvisne od ribištva. 3. PRAVNI ELEMENTI PREDLOGA Predlaga se, da se večina veljavnih
finančnih instrumentov SRP in CPP združi v en sklad, razen
sporazumov o trajnostnem ribolovu in obveznih prispevkov za regionalne
organizacije za upravljanje ribištva. ESPR sestavljajo 4 stebri: · pametno in zeleno ribištvo (deljeno
upravljanje) za spodbujanje prehoda na trajnostni ribolov, ki je selektivnejši,
ne ustvarja zavržkov in povzroča manjšo škodo za morske ekosisteme, s
čimer prispeva k trajnostnemu upravljanju morskih ekosistemov; ter za
zagotavljanje podpore, usmerjene v inovacije in dodano vrednost, zaradi
česar bo ribiški sektor postal gospodarsko uspešen ter odporen na zunanje
pretrese in konkurenco iz tretjih držav; · pametno in zeleno ribogojstvo (deljeno
upravljanje) za doseganje gospodarsko uspešnega, konkurenčnega in zelenega
ribogojstva, ki bo sposobno preživeti v svetovni konkurenci ter potrošnikom v
EU zagotavljati zdrave proizvode in proizvode z visoko hranilno vrednostjo; · trajnosten in vključujoč ozemeljski razvoj (deljeno upravljanje), da bi se ustavilo propadanje številnih obalnih
in celinskih skupnosti, odvisnih od ribištva, in sicer s povečanjem dodane
vrednosti ribištva in dejavnosti, povezanih z njim, ter z diverzifikacijo v
druge panoge pomorskega gospodarstva; · celostna pomorska politika (neposredno
centralizirano upravljanje), ki bo podpirala horizontalne prednostne naloge, ki
ustvarjajo prihranke in rast, pri čemer jih države članice ne bodo
izvajale same – na primer znanje o morju, pomorsko prostorsko načrtovanje,
celovito gospodarjenje z obalnim pasom, celostni pomorski nadzor, varstvo
morskega okolja, zlasti njegove biotske raznovrstnosti, in prilagajanje
škodljivim učinkom podnebnih sprememb na obalnih območjih. Poleg navedenih štirih stebrov bo ESPR
vključeval tudi spremljevalne ukrepe na področjih, kot so: zbiranje
podatkov in znanstveni nasveti, nadzor, upravljanje, trgi z ribiškimi proizvodi
(vključno z najbolj oddaljenimi regijami), prostovoljna plačila
regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva ter tehnična pomoč. Predlog je skladen z načelom
subsidiarnosti. Splošna cilja ESPR sta podpiranje ciljev SRP, za
katero ima EU izključno pristojnost, in nadaljnji razvoj celostne
pomorske politike EU. Države članice samostojno ne morejo doseči
teh ciljev, ki bodo lažje dosegljivi na ravni EU z večletnim
financiranjem, usmerjenim v ustrezne prednostne naloge. 4. Pridobljene izkušnje in novi elementi
ESPR Prispevek k strategiji Evropa 2020 ESPR bo prispeval k doseganju ciljev
strategije Evropa 2020 v okviru treh vodilnih pobud: (i) Evropa,
gospodarna z viri, (ii) Unija inovacij ter (iii) program za nova
znanja in spretnosti ter delovna mesta. Podpora za prehod na trajnostni ribolov, ki
temelji na največjem trajnostnem donosu, odpravi zavržkov in zmanjšanju
vpliva ribištva na morsko okolje, spodbujanje ribogojstva z visoko ravnjo
varstva okolja ter večja usklajenost pomorskih politik, ki omogoča
bolj trajnostno rabo virov, bodo ključni prispevek ESPR k „Evropi,
gospodarni z viri“. V skladu s „programom za nova znanja in
spretnosti ter delovna mesta“ bo prednostna naloga ESPR povečanje
zaposlovanja, ozemeljske kohezije in socialne vključenosti v skupnostih,
odvisnih od ribištva. Z diverzifikacijo lokalnega gospodarstva, zlasti v druge
sektorje pomorskega gospodarstva, se bodo ustvarila nova delovna mesta in
priložnosti za rast na obalnih območjih. ESPR bo prispeval tudi k „Uniji inovacij“ s
podpiranjem inovativnih proizvodov in postopkov na vseh ravneh verige
proizvodnje, trženja in distribucije v sektorju ribištva in ribogojstva,
povečanjem dodane vrednosti ribiških proizvodov in proizvodov iz
ribogojstva, podpiranjem ekoloških inovacij in nadaljnjim razvojem novih,
inovativnih, medsektorskih orodij politike, kot so znanje o morju, pomorsko
prostorsko načrtovanje in celostni pomorski nadzor. Okrepljena socialna razsežnost ESPR bo spodbujal socialno kohezijo in
ustvarjanje delovnih mest v skupnostih, odvisnih od ribištva, s povečanjem
dodane vrednosti ribištva in diverzifikacijo v druge pomorske sektorje Pristop
k trajnostnemu razvoju ribiških območij, ki ga vodi skupnost, bo
okrepljen. Poleg tega se v okviru ESPR prvič priznava, da imajo zakonski
partnerji – večinoma ženske – pogosto pomembno vlogo v družinskih ribiških
podjetjih, pogosto brez pravnega priznavanja. Med drugim so lahko
upravičeni do podpore iz ESPR za usposabljanje, zlasti za pridobivanje
znanja in spretnosti, povezanih s podjetništvom in upravljanjem podjetij. ESPR bo spodbujal tudi človeški
kapital in diverzifikacijo, in sicer tako, da bo lokalnim skupnostim
omogočil pridobivanje znanja in spretnosti, potrebnih za začetek
izvajanja novih dejavnosti, ki se pojavljajo v drugih pomorskih sektorjih. Ta
pristop bo temeljil tudi na naravni in kulturni dediščini, ki bosta
postali pomembno sredstvo lokalnega razvoja. Glede na pomen, ki ga ima za obalne skupnosti
ladjevje za mali priobalni ribolov, se v okviru ESPR predlaga, da se zanj
uporabi višja stopnja intenzivnosti pomoči in da se uvedejo nekateri
posebni ukrepi, do katerih je upravičeno le to ladjevje. Ti ukrepi
vključujejo strokovno svetovanje o poslovnih in trženjskih strategijah,
zagon podjetij zunaj ribištva in posebno podporo za inovacije; ta podpora je
zlasti pomembna, saj je večina takšnih ribiških podjetij mikro podjetij,
ki imajo omejen dostop do financiranja. Prednost bodo
imeli kolektivni pristopi, ki jih bodo med drugim sprejele organizacije
proizvajalcev, ki temeljijo na socialnem kapitalu in omogočajo doseganje
kritične mase naložb. Takšni kolektivni pristopi bodo upravičeni tudi
do višje stopnje intenzivnosti pomoči. Okoljska trajnost Sedanji ukrepi so
bili poenostavljeni in pregledani, da bi se vzpostavila tesnejša povezava z
okoljsko trajnostjo. Presežna zmogljivost je še vedno velika težava SRP in
eden od glavnih dejavnikov prelova. Odpravljanje presežne zmogljivosti z
državno pomočjo, na primer z razrezom, se je izkazalo za
neučinkovito. Čeprav je bilo od leta 1994 za razrez namenjene 1,7 milijarde EUR,
se dejanska ribolovna zmogljivost večine ladjevja EU ni zmanjšala.
ESPR zato ne bo več podpiral razreza, pri čemer bo tako prihranjena
finančna sredstva namenil učinkovitejšim oblikam pomoči za
trajnostni ribolov. ESPR bo podprl prehod k največjemu
trajnostnemu donosu in omogočil postopno uvedbo prepovedi zavržkov s
celostnim pristopom, ki vključuje ukrepe, kot so podpora za uporabo
selektivnejšega orodja in ribolovnih tehnik, naložbe v opremo na krovu in pristaniške
zmogljivosti, potrebne za uporabo naključnega ulova, tržni ukrepi in
predelava. Z istim ciljem so se znatno povečala dodeljena finančna
sredstva za zbiranje podatkov in znanstvene nasvete (za povečanje števila
staležev, za katere so na voljo znanstveni nasveti) ter za nadzor odhodkov (za
zagotavljanje večje skladnosti). Pozornost bo namenjena tudi razvoju
ribogojstva z visoko ravnjo varstva okolja in podpori ribogojstva, ki pozitivno
vpliva na ekosisteme. Poraba goriva v sektorju ribištva predstavlja 1,2 %
svetovne porabe goriva. Povečati je treba učinkovitost rabe virov in
zmanjšati emisije v ribolovnem sektorju ter v manjšem obsegu v ribogojstvu, kar
bo prispevalo k doseganju glavnega cilja strategije Evropa 2020 o
podnebnih spremembah. Zato bo ESPR podprl nekatere ukrepe za ublažitev
podnebnih sprememb. Usmerjenost v inovativno, uspešno ter
konkurenčno ribištvo in ribogojstvo Ribištvo in ribogojstvo nista dovolj
inovativna. Oskrba, trženje in komercializacija so zdaj organizirani tako, da
so podjetja za ribištvo in ribogojstvo redko vključena v prodajo in
trženje proizvodov. 1. Novi ukrepi,
osredotočeni predvsem na inovacije, so vključeni v ESPR ter
spodbujajo razvoj novih ali izboljšanih proizvodov, postopkov, sistemov
upravljanja in organizacijskih sistemov v celotni vrednostni verigi, s katerimi
bi se ribištvu in ribogojstvu pomagalo pri povečanju dodane vrednosti
njunih proizvodov, zmanjševanju vpliva njunih dejavnosti na okolje in
zniževanju proizvodnih stroškov. Inovacije bodo podprte tudi z ukrepi za spodbujanje
sodelovanja med znanstveniki in ribiči. Podpora za lokalni razvoj, ki ga
vodi skupnost, se bo uporabila tudi za razširjanje inovacij na lokalni ravni,
ob upoštevanju, da so takšne inovacije pogosto opredeljene v lokalnem okviru,
pri čemer so lahko tehnološke ali netehnološke, in da temeljijo na novih
ali tradicionalnih praksah. 2. Cilja ESPR bosta prvič
tudi spodbujanje novih oblik ribogojstva z velikimi možnostmi za rast, kot sta
ribogojstvo na odprtem morju in neprehransko ribogojstvo, ter zagon podjetij.
Novi elementi vključujejo tudi podporo za večfunkcionalno
ribogojstvo, ki omogoča diverzifikacijo prihodka nosilcev dejavnosti
ribogojstva z dejavnostmi, kot je turistični ribolov, neposredna prodaja,
ekološki turizem ali izobraževalne dejavnosti o ribogojstvu. Predlagana je tudi
podpora za uporabo svetovalnih storitev, namenjenih nosilcem dejavnosti
ribogojstva, in za ukrepe za povečanje potenciala območij gojenja
vodnih organizmov (med drugim s financiranjem pomorskega prostorskega načrtovanja
in izboljšanjem infrastrukture). Spodbujala se bosta dopolnjevanje in sinergija
s programi na področju raziskav in inovacij, predvidenimi v novem okvirnem
programu za raziskave, ki se še pripravlja (Obzorje 2020). Nova spodbuda za razvoj celostne pomorske
politike (CPP) Celostna pomorska
politika (CPP) je bila sprejeta leta 2007 za spodbujanje čezmejnega
in medsektorskega pomorskega usklajevanja (na področju pomorskega prometa,
industrije, obalnih regij, pridobivanja energije morja, ribištva ali morskega
okolja). Usklajevanje med nekdaj segmetiranimi politikami prispeva k zmanjšanju
stroškov in večji učinkovitosti. Financiranje CPP
iz ESPR bo osredotočeno na razvoj medsektorskih orodij politike: pobude,
ki koristijo več sektorjem, vendar jih ni mogoče doseči znotraj
posameznih področij politike. Pomorsko prostorsko načrtovanje
zagotavlja stabilen pravni okvir za trajnostno upravljanje morskih
območij, virov in ekosistemskih storitev. Izkazalo se je, da pospešuje
naložbe v pomorstvo ter znižuje pravne in upravne stroške za podjetja. Celostni
pomorski nadzor omogoča javnim udeležencem, da si izmenjujejo podatke
za učinkovito spopadanje z dogodki na morju v realnem času.
Preprečuje drago podvajanje dejavnosti pomorskega nadzora, ki porabljajo
vire. Celostni nadzor pomeni stroškovno učinkovite sinergije za
učinkovitejšo porabo javnega denarja. Cilj sporočila Znanje o
morju 2020 je združitev razdrobljenega evropskega znanja o morju v
vir, ki bi bil prosto in javno dostopen. V okvirni direktivi o morski
strategiji, ki je okoljski steber CPP, bo dodatno opredeljena omejitev
trajnosti človekovih dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje. Celostno
upravljanje pomorskih zadev pomeni učinkovitejšo porabo javnih sredstev in
povečanje učinka različnih politik, ki zadevajo morje. S financiranjem
se bo prav tako zagotovila podpora za razvoj celostnega pomorskega upravljanja
na ravni morskih bazenov. Z usklajevanjem na ravni morskih bazenov se
zagotavlja, da se sredstva porabijo v skladnem okviru politike, ki združuje
različne vire financiranja. Vključitev CPP v ESPR prav tako podpira
vključevanje ciljev s področja pomorstva v druge sklade, zaradi
česar lahko pomorske politike učinkoviteje prispevajo k strategiji
Evropa 2020. Poenostavitev in zmanjšanje upravnega
bremena Z vključitvijo petih finančnih
instrumentov SRP in CPP v enoten sklad bo zaradi enostavnejših ter združenih
predpisov in postopkov dosežena velika poenostavitev. Poleg tega se bodo
zbiranje podatkov ter nadzorni in tržni ukrepi, skupaj z nadomestili za najbolj
oddaljene regije, upravljali skupaj z ukrepi nekdanjega ESR v okviru deljenega
upravljanja. To pomeni, da bo štiri sklope finančnih odločitev ter
postopkov poročanja, spremljanja in vrednotenja nadomestil en sklop. Poleg tega je vmesno vrednotenje ESR
pokazalo, da je upravno breme predvsem posledica vzpostavitve sistema
upravljanja in nadzora. V predlogu uredbe o skupnih določbah je predviden
sistem upravljanja in nadzora, ki je podoben za vse sklade skupnega strateškega
okvira in temelji na skupnih načelih. Vzpostavlja se sistem nacionalne
akreditacije za poudarjanje zavezanosti držav članic dobremu
finančnemu poslovodenju. Ureditve, ki podpirajo ponovno potrditev
pravilnosti odhodkov za Komisijo, so bile usklajene, pri čemer so bili
uvedeni novi skupni elementi, kot sta izjava o zanesljivosti upravljanja in
letna potrditev računovodskih izkazov. S tem pristopom se bo znatno
skrajšal čas, potreben za vzpostavitev sistemov upravljanja in nadzora,
izvajanje pa se bo pospešilo. Državam članicam se bo možnost, da bodo za upravljanje
operativnih programov EKSRP in ESPR uporabile iste organe, zagotovila zlasti z
uskladitvijo izvedbenega mehanizma z izvedbenim mehanizmom sklada za razvoj
podeželja. Tako se bodo zaradi enotnega pristopa v smislu upravljanja in
nadzora, vključno s poročanjem, vrednotenjem in spremljanjem, dodatno
znižali upravni stroški. S skupnimi pravili o uporabi finančnih
instrumentov bo zagotovljen jasnejši okvir, hkrati pa bo jasno, da se lahko
finančni instrumenti uporabijo za vse vrste naložb in upravičencev.
To omogoča vključitev prispevka ESPR v že obstoječe
finančne institucije, kjer so bili dogovori o sodelovanju že oblikovani za
druge sklade EU, s čimer se bosta preprečila upravno breme in
podvajanje, finančni inženiring pa bo postal privlačnejši od sofinanciranja
z nepovratnimi sredstvi. S celostnim pristopom k lokalnemu razvoju, ki
ga vodi skupnost (sedanja os 4), se spodbujajo skupni podvigi, ki se
financirajo iz skladov skupnega strateškega okvira, in sicer z omogočanjem
skupnih ocen in odobritev lokalnih razvojnih strategij, omogočanjem
financiranja stroškov upravljanja le iz enega vira ter preprečevanjem
poročanja o teh stroških različnim organom. Z uporabo skupnih kazalnikov se bo olajšalo
poročanje s strani držav članic ter zagotovilo, da bo poročanje
osredotočeno na količinsko opredeljene podatke o napredku in da se bo
zmanjšala količina opisnih elementov. V okviru ESPR so pojasnjena tudi pravila o
skladnosti s SRP, zlasti z okvirom zbiranja podatkov, nadzorom ter uredbami o
nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, s čimer se državam
članicam in upravičencem zagotavlja večja pravna varnost. Zaradi nadaljnje poenostavitve
izvajanja ESPR so pravila o upravičenosti usklajena z drugimi
skladi EU. Tako se zagotavlja lažje upravljanje projektov za
upravičence in nacionalne organe ter omogoča izvajanje integriranih
projektov. Za del ESPR v okviru deljenega upravljanja bo dovoljena
obsežnejša uporaba poenostavljenih metodologij za izračun stroškov
(standardni stroški, pavšalni zneski in pavšalno financiranje nepovratnih
sredstev), s čimer se bodo znižali stroški nadzora in zmanjšala stopnja
napak. Strateški pristop Skupni strateški okvir in pogodbe o
partnerstvu zajemajo pet skladov z deljenim upravljanjem v okviru uredbe o
skupnih določbah. Ta okvir omogoča boljše strateško prilagajanje med
temi skladi na ravni Unije. Skupni strateški okvir se bo izvajal na podlagi
pogodbe o partnerstvu, pri čemer bo usklajevanje skladov skupnega
strateškega okvira potekalo na nacionalni ravni. Zdaj se ESR usklajuje z drugimi sklopi
financiranja EU po načelu „razmejitvenih črt“ med skladi, kar je
povzročilo prekrivanje in vrzeli v obsegu politike. Za reševanje takšnih
težav sta potrebna učinkovitejši usklajevalni mehanizem in nov izvedbeni
mehanizem, s katerima bi se okrepil strateški pristop. Skupni strateški okvir
in pogodbe o partnerstvu bodo nadomestili strateški pristop (nacionalni
strateški načrti) iz sedanjega ESR, ki ima velike omejitve in pomeni
nesorazmeren napor za države članice, ki prejemajo omejena sredstva iz
ESR. Strateško načrtovanje programov ESPR se osredotoča na dolgoročne
strateške cilje SRP in CPP, vključno s trajnostnim in
konkurenčnim ribištvom in ribogojstvom, skladnim okvirom politike za
nadaljnji razvoj CPP ter uravnoteženim in vključujočim ozemeljskim
razvojem ribiških območij. V skladu s strategijo Evropa 2020 so
navedeni splošni cilji za obdobje 2014–2020 preoblikovani v naslednjih
šest prednostnih nalog Unije za ESPR: –
povečanje zaposlovanja in ozemeljske kohezije, –
spodbujanje ribištva, ki temelji na inovacijah,
konkurenčnosti in znanju, –
spodbujanje ribogojstva, ki temelji na inovacijah,
konkurenčnosti in znanju, –
pospeševanje trajnostnega in z viri gospodarnega
ribištva, –
pospeševanje trajnostnega in z viri gospodarnega
ribogojstva, –
spodbujanje izvajanja SRP. Na teh prednostnih nalogah bo temeljilo
finančno načrtovanje, skupaj z opredelitvijo kazalnikov rezultatov
glede na posamezne prednostne naloge. Pogojenost Uredba o skupnih
določbah uvaja nove določbe o pogojenosti za zagotovitev, da se bodo
s financiranjem EU ustvarile pomembne spodbude za države članice pri
uresničevanju splošnih in posameznih ciljev strategije Evropa 2020.
Pogojenost bo izražena v obliki „predhodnih“ pogojev, ki morajo biti
izpolnjeni, preden se sredstva izplačajo, in „naknadnih pogojev“, s
katerimi bo sprostitev 5 % dodeljenih sredstev ESPR vezana na uspešnost.
Naknadni pogoji bodo določali doseganje mejnikov v zvezi s cilji za
realizacije in rezultate, povezane s cilji iz strategije Evropa 2020, ki
so določeni za programe iz pogodbe o partnerstvu. Finančna
pomoč Unije iz ESPR bo pogojena s tem, ali države članice in
gospodarski subjekti upoštevajo cilje in pravila SRP, zlasti obveznosti glede
nadzora, uredbo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ter
obveznosti zbiranja podatkov. Poleg tega bo predhodna pogojenost veljala za
ribogojstvo, pri čemer bodo morale države članice pripraviti
večletne nacionalne strateške načrte na podlagi strateških smernic
Unije. Kot je predvideno v uredbi o SRP, bo cilj teh načrtov, ki temeljijo
na strateških smernicah Unije, spodbujanje trajnostnega razvoja ribogojstva v
zvezi z varnostjo poslovanja, dostopom do voda in prostora ter upravno
poenostavitvijo izdaje dovoljenj. Z navedenimi pogoji se bo spodbujalo upoštevanje
pravil SRP in povečala skladnost celotne politike. Spremljanje in vrednotenje Vmesno vrednotenje ESR je pokazalo, da so
obstoječi kazalniki osredotočeni na realizacije in da jih je
preveč. Poleg tega nimajo skupnega pristopa in skupne opredelitve enot, ki
jih je treba izmeriti. V skladu s tem se v okviru ESPR predlaga
skupni strateški okvir spremljanja in vrednotenja, v katerem se bo v
sodelovanju z državami članicami opredelil sklop skupnih kazalnikov
realizacij, rezultatov in vpliva, ki bo sprejet z izvedbenim aktom. Ti
kazalniki bodo povezani s prednostnimi nalogami ESPR in bodo omogočali
združevanje podatkov na ravni Unije ter ocenjevanje napredka, uspešnosti in
učinkovitosti izvajanja politike, ki je med drugim potrebno za dodelitev
rezerve za uspešnost. Predhodno vrednotenje se bo uporabilo za določanje
vrednosti kazalnikov izhodišč, mejnikov in ciljev, ki bodo vključeni
v pogodbe o partnerstvu in operativne programe. V posebnih letnih
poročilih za leto 2017 in 2019 bodo obravnavani stanje izvedbe in
pridobljene izkušnje za naslednje obdobje načrtovanja. 4. PRORAČUNSKE POSLEDICE Predlog večletnega finančnega okvira
določa, da je treba ribiški in pomorski politiki še naprej nameniti velik
del proračuna EU. Sredstva za obdobje 2014–2020 so glede na trenutne
cene določena na 7,535 milijarde EUR, skupaj s sporazumi o
trajnostnem ribolovu in obveznimi prispevki regionalnim organizacijam za
upravljanje ribištva, ki se financirajo ločeno. Glede na trenutne cene
proračun ESPR znaša 6 567 milijonov EUR. Podrobnosti
finančnega vpliva predloga ESPR so navedene v oceni finančnih
posledic zakonodajnega predloga, ki je priložena predlogu. 2011/0380 (COD) Predlog UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo
[razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES)
št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski
politiki] EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE
UNIJE STA – ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske
unije ter zlasti člena 42, člena 43(2), člena 91(1),
člena 100(2), člena 173(3), člena 175,
člena 188, člena 192(1), člena 194(2) in
člena 195(2) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Evropske komisije, po predložitvi osnutka zakonodajnega akta
nacionalnim parlamentom, ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega
odbora[1], ob upoštevanju mnenja Odbora regij[2], v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, ob upoštevanju naslednjega: (1)
V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu,
Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom
Reforma skupne ribiške politike (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo
o SRP) so opredeljeni morebitni izzivi, cilji in usmeritve skupne ribiške
politike (v nadaljnjem besedilu: SRP) po letu 2013. Na podlagi razprave o
tem sporočilu je treba SRP reformirati z začetkom veljavnosti
od 1. januarja 2014. Reforma mora zajemati vse glavne
elemente SRP, vključno z njenimi finančnimi vidiki. Za doseganje
ciljev reforme je treba razveljaviti Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006
o Evropskem skladu za ribištvo[3],
Uredbo (ES) št. 861/2006 o vzpostavitvi finančnih ukrepov
Skupnosti za izvajanje skupne ribiške politike in na področju pomorskega
prava[4],
določbe Uredbe (ES) št. 1290/2005 o jamstvenem skladu v zvezi z
ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva[5],
Uredbo (ES) št. 791/2007 o uvedbi sistema nadomestil za dodatne
stroške pri trženju nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij
Azori, Madeira, Kanarski otoki ter Francoska Gvajana in Réunion[6] ter jih nadomestiti z novo
uredbo o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (ESPR). Ob priznavanju, da
so vse zadeve v zvezi z evropskimi oceani in morji medsebojno povezane, mora
nova uredba podpreti tudi nadaljnji razvoj celostne pomorske politike (CPP) iz
[Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu
oblikovanju celostne pomorske politike]. (2)
Področje uporabe ESPR mora zajemati podporo
SRP v zvezi z ohranjanjem, upravljanjem in izkoriščanjem morskih bioloških
virov, sladkovodnih bioloških virov in ribogojstva ter v zvezi s predelavo in
trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, kadar se te
dejavnosti izvajajo na ozemlju držav članic ali v vodah Unije, tudi kadar
jih izvajajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so
registrirana v njih, ali ribiška plovila Unije ali državljani držav
članic, brez poseganja v primarno odgovornost države zastave in ob
upoštevanju določb člena 117 Konvencije Združenih narodov o
pomorskem pravu. (3)
Uspešnost skupne ribiške politike je odvisna od
učinkovitega sistema nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja ter
od zanesljivih in celovitih podatkov za potrebe znanstvenih nasvetov, izvajanja
in nadzora, zato je treba s sredstvi ESPR podpreti te politike. (4)
Področje uporabe ESPR mora zajemati podporo za
CPP na področju razvoja in izvajanja usklajenih dejavnosti in postopkov
odločanja v zvezi z oceani, morji, obalnimi regijami in pomorskimi
sektorji, ki dopolnjujejo različne politike EU na tem področju,
zlasti skupno ribiško politiko, promet, industrijo, ozemeljsko kohezijo,
okolje, energijo in turizem. Pri upravljanju različnih sektorskih politik
v morskih bazenih Baltskega morja, Severnega morja, Keltskega morja,
Biskajskega zaliva in iberske obale, Sredozemskega morja ter Črnega morja
je treba zagotoviti skladnost in vključevanje. (5)
V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 17. junija 2010,
s katerimi je bila sprejeta strategija Evropa 2020, morajo Unija in države
članice izvajati pametno, trajnostno in vključujočo rast ter
hkrati spodbujati skladen razvoj Unije. Za doseganje splošnih in posameznih
ciljev strategije Evropa 2020 je zlasti treba razporediti vire ter
izboljšati učinkovitost z večjim osredotočanjem na rezultate.
Vključitev CPP v novi ESPR prav tako prispeva k pomembnim ciljem politike
iz sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom
Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo
rast[7] v nadaljnjem besedilu:
strategija Evropa 2020) ter je v skladu s splošnimi cilji za
povečanje gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije iz Pogodbe. (6)
Za zagotavljanje prispevka ESPR k
uresničevanju ciljev SRP, CPP in strategije Evropa 2020 se je treba
osredotočiti na omejeno število glavnih prednostnih nalog v zvezi s
podpiranjem ribištva in ribogojstva, ki temeljita na inovacijah in znanju,
spodbujanjem trajnostnih ribištva in ribogojstva, gospodarnih z viri,
povečanjem zaposlovanja in ozemeljske kohezije s sproščanjem
potencialov za rast in delovna mesta v obalnih in celinskih ribiških skupnostih
ter spodbujanjem diverzifikacije ribiških dejavnosti v druge sektorje
pomorskega gospodarstva. (7)
Cilji Unije na vseh stopnjah izvajanja sklada
morajo biti odprava neenakosti in spodbujanje enakosti spolov ter boj proti
diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali
prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. (8)
Splošni cilj skupne ribiške politike je zagotoviti,
da ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva dolgoročno prispevajo k
trajnostnim okoljskim pogojem, ki so potrebni za gospodarski in socialni razvoj.
Poleg tega mora prispevati k večji produktivnosti, primernemu
življenjskemu standardu za ribiški sektor in stabilnim trgom ter zagotavljati
razpoložljivost virov in dostopnost preskrbe za potrošnike po primernih cenah. (9)
Okoljska vprašanja je nujno treba bolje
vključiti v SRP, ki mora prispevati k doseganju splošnih in posameznih
ciljev okoljske politike Unije in strategije Evropa 2020. Cilj SRP je
najpozneje do leta 2015 doseči tako izkoriščanje živih morskih
bioloških virov, da se bodo staleži rib obnavljali in ohranjali na ravneh, ki
omogočajo največji trajnostni donos. V okviru SRP se izvajata
previdnostni in ekosistemski pristop k upravljanju ribištva. Zato je treba s
sredstvi ESPR prispevati k varstvu morskega okolja v skladu z Direktivo 2008/56/ES
Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi
okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna
direktiva o morski strategiji)[8]. (10)
Ker države članice zaradi obsega in
učinkov dejavnosti, ki se financirajo v okviru operativnih programov,
strukturnih težav, s katerimi se srečujejo pri razvoju ribiškega in
pomorskega sektorja, ter omejenih finančnih sredstev ne morejo zadovoljivo
doseči ciljev te uredbe, je mogoče te cilje lažje doseči na
ravni Unije z zagotavljanjem večletne finančne pomoči,
osredotočene na ustrezne prednostne naloge, pri čemer lahko Unija
sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5(3)
Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz
člena 5(4) Pogodbe ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za
doseganje navedenega cilja. (11)
Pri financiranju odhodkov skupne ribiške
politike in celostne pomorske politike iz enotnega sklada, tj. ESPR, je treba
upoštevati potrebo po poenostavitvi in okrepitvi povezovanja obeh politik. Z
razširitvijo deljenega upravljanja na skupno ureditev trga, vključno z
nadomestilom za najbolj oddaljene regije, nadzorom in zbiranjem podatkov, je
treba dodatno prispevati k poenostavitvi in zmanjšati upravno breme za Komisijo
in države članice ter doseči večjo skladnost in
učinkovitost dodeljene podpore. (12)
Iz proračuna Unije se morajo financirati
odhodki skupne ribiške politike in celostne pomorske politike iz enotnega
sklada, tj. ESPR, neposredno ali v okviru deljenega upravljanja z državami
članicami. Deljeno upravljanje z državami članicami se mora uporabiti
za ukrepe za podporo ribištva, ribogojstva in razvoja, ki ga vodi skupnost, ter
tudi za skupne ureditve trga in nadomestila za najbolj oddaljene regije, nadzor
in zbiranje podatkov. Neposredno upravljanje se mora uporabiti za znanstvene
nasvete, prostovoljne prispevke regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva,
svetovalne svete ter dejavnosti za izvajanje celostne pomorske politike.
Podrobno je treba opredeliti vrste ukrepov, ki se lahko financirajo iz ESPR. (13)
Ločevati je treba med nadzornimi ukrepi in
ukrepi izvrševanja, ki se sofinancirajo v okviru deljenega upravljanja, ter
ukrepi v okviru neposrednega upravljanja. Omejen del sredstev je treba nameniti
za nadzor v okviru sistema deljenega upravljanja. (14)
V skladu s členoma 50 in 51 [Uredbe o
skupni ribiški politiki] (v nadaljnjem besedilu: Uredba o SRP) mora biti pogoj
za finančno pomoč Unije iz ESPR upoštevanje pravil SRP s strani držav
članic in gospodarskih subjektov. Cilj te pogojenosti je izražanje
odgovornosti Unije pri zagotavljanju ohranjanja morskih bioloških virov v
okviru SRP v javnem interesu, kakor je določeno v členu 3 PDEU. (15)
Izpolnjevanje ciljev SRP bi bilo ogroženo, če
bi se finančna pomoč Unije v okviru ESPR izplačala gospodarskim
subjektom, ki predhodno ne izpolnjujejo zahtev v zvezi z javnim interesom
ohranjanja morskih bioloških virov. Zato morajo imeti dostop do pomoči le
gospodarski subjekti, ki v določenem obdobju pred vložitvijo zahtevka za
pomoč niso bili udeleženi pri upravljanju, vodenju ali lastništvu ribiških
plovil, vključenih na seznam plovil Unije, ki izvajajo nezakonit,
neprijavljen in nereguliran ribolov (seznam plovil IUU), kot to določa
člen 40(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008
o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega,
neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za
njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES)
št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2005 ter o razveljavitvi
uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999[9], ter gospodarski subjekti, ki
niso storili hude kršitve v skladu s členom 42 Uredbe (ES)
št. 1005/2008 ali členom 90(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009
z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti
za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi
uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004,
(ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES)
št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES)
št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in
razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES)
št. 1966/2006[10],
ali gospodarski subjekti, ki niso kršili drugih pravil SRP, zaradi česar
bi zlasti ogrožali trajnost zadevnih staležev in resno ogrožali trajnostno
izkoriščanje živih morskih bioloških virov, s katerim se populacije
lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo
največji trajnostni donos. (16)
Poleg tega morajo upravičenci še naprej
izpolnjevati zahteve v zvezi z javnim interesom ohranjanja morskih bioloških
virov po vložitvi zahtevka za pomoč v celotnem obdobju izvajanja
dejavnosti, za nekatere vrste dejavnosti pa tudi v določenem obdobju po
zadnjem plačilu. Podpora, ki se dodeli upravičencem ali jo zadržijo
upravičenci, ki ne izpolnjujejo zahtev v zvezi z javnim interesom
ohranjanja morskih bioloških virov, bi lahko bila povezana s kršitvami, zaradi
česar bi bilo lahko ogroženo uresničevanje ciljev SRP. (17)
Posledice, določene za neizpolnjevanje pogojev
za upravičenost, se morajo uporabiti, če upravičenci kršijo
pravila SRP. Pri določitvi zneska neupravičenih odhodkov je treba
upoštevati resnost neskladnosti upravičenca s pravili SRP, gospodarsko
prednost, ki izhaja iz neskladnosti s pravili SRP, ali pomen prispevka ESPR h
gospodarski dejavnosti upravičenca. (18)
Uresničevanje ciljev SRP bi bilo ogroženo
tudi, če bi se finančna pomoč Unije v okviru ESPR izplačala
državam članicam, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti v skladu s pravili
SRP v zvezi z javnim interesom ohranjanja morskih bioloških virov, kot sta
zbiranje podatkov in izvajanje obveznosti nadzora. Poleg tega neizpolnjevanje
teh obveznosti pomeni tveganje, da države članice ne bi odkrile
upravičencev, ki ne izpolnjujejo pogojev, ali neupravičenih
dejavnosti. (19)
Kot preventivne ukrepe za preprečevanje
neskladnih plačil in spodbujanje držav članic, da izpolnjujejo
pravila SRP ali izpolnjevanje pravil zahtevajo od upravičencev, je treba
uporabiti prekinitev roka plačila in začasno ustavitev plačil,
katerih področje uporabe je časovno omejeno. Za izpolnitev
načela sorazmernosti se morajo finančni popravki, ki imajo
določene in nepopravljive posledice, uporabljati le za odhodke, ki so
neposredno povezani z dejavnostmi, v okviru katerih so bila kršena pravila SRP. (20)
Za izboljšanje usklajevanja in uskladitev izvajanja
skladov za podporo v okviru kohezijske politike, to so Evropski sklad za
regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS) in Kohezijski
sklad, s skladi za razvoj podeželja, to je z Evropskim kmetijskim skladom za
razvoj podeželja (EKSRP), ter za pomorski in ribiški sektorjem, in sicer z
Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo (ESPR), so bile za vse te
sklade (skladi skupnega strateškega okvira) sprejete skupne določbe v
[Uredbi (EU) št. […] o skupnih določbah][11]. Poleg te uredbe za ESPR
veljajo posebne določbe v zvezi s posebnostmi SRP in CPP. (21)
Ob upoštevanju velikosti prihodnjega ESPR in glede
na načelo sorazmernosti določbe v zvezi s strateškim
načrtovanjem odstopajo od Uredbe [o skupnih določbah], zato je treba
v prihodnje posvetovanje z zainteresiranimi stranmi izvesti vsaj dvakrat v
programskem obdobju, pri čemer ga ni obvezno izvesti enkrat na leto, ker
bi to pomenilo pretirano upravno in finančno breme za Komisijo in države
članice. (22)
Ukrepi Unije morajo dopolnjevati ukrepe držav
članic ali prispevati k njim. Za zagotovitev znatne dodane vrednosti je
treba partnerstvo med Komisijo in državami članicami okrepiti z dogovori o
sodelovanju med različnimi partnerji ob polnem upoštevanju
institucionalnih pristojnosti držav članic. Posebno pozornost je treba
nameniti zagotavljanju ustrezne zastopanosti žensk in manjšin. To partnerstvo
zadeva regionalne in lokalne organe ter druge javne organe, kakor tudi druge
ustrezne organe, vključno s tistimi, ki so pristojni za okolje in za
spodbujanje enakosti spolov, gospodarske in socialne partnerje ter druge
pristojne organe. Zadevni partnerji morajo sodelovati pri pripravi pogodb o
partnerstvu ter pri pripravi, izvajanju, spremljanju in vrednotenju programov. (23)
V skladu z načelom sorazmernosti se lahko
sredstva, ki jih za izvedbo namenijo Komisija in države članice,
razlikujejo glede na celotni znesek javnofinančnih odhodkov za posamezen
operativni program. Tako razlikovanje se mora uporabljati predvsem pri
dodelitvi sredstev za vrednotenje, nadzor in poročanje o izvajanju
operativnih programov. (24)
Komisija mora pripraviti letno razdelitev
razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti po državah članicah na
podlagi objektivnih in preglednih meril; ta merila morajo vključevati
pretekle dodelitve v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 in
preteklo porabo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 861/2006. (25)
V okviru SRP je zelo pomembno, da so izpolnjeni
nekateri predhodni pogoji, zlasti v zvezi s predložitvijo večletnega
nacionalnega strateškega načrta za ribogojstvo in dokazano upravno
zmožnostjo za izpolnjevanje zahtev glede podatkov za upravljanje ribištva ter
izvajanje sistema Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje. (26)
V skladu s ciljem poenostavitve sistema se morajo
vse dejavnosti ESPR v okviru deljenega upravljanja, vključno z nadzorom in
zbiranjem podatkov, izvajati v obliki enega samega operativnega programa na
državo članico v skladu z njeno nacionalno strukturo. Načrtovanje
programov zajema obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
Vsaka država članica mora pripraviti en operativni program. V vsakem
programu je treba opredeliti strategijo za doseganje ciljev v zvezi s
prednostnimi nalogami Unije v okviru ESPR in izbrane ukrepe. Načrtovanje
mora biti skladno s prednostnimi nalogami Unije in hkrati ustrezati nacionalnim
razmeram ter mora dopolnjevati druge politike Unije, zlasti politiko za razvoj
podeželja in kohezijsko politiko. (27)
Za prispevanje k cilju poenostavitve izvajanja ESPR
ter zmanjšanje stroškov nadzora in stopenj napak morajo države članice
čim bolj izkoristiti možnost iz [Uredbe o skupnih določbah] v zvezi z
uporabo pavšalnih zneskov in drugih poenostavljenih oblik nepovratnih sredstev. (28)
Države članice morajo za namene izvrševanja
obveznosti glede nadzora v okviru SRP pripraviti oddelek o nadzoru v
operativnem programu v skladu s prednostnimi nalogami Unije, ki jih je Komisija
sprejela za to področje politike. Za prilagoditev operativnega programa
spreminjajočim se potrebam v smislu nadzora in izvrševanja se lahko
oddelek o nadzoru iz operativnih programov redno pregleduje na podlagi sprememb
prednostnih nalog Unije v zvezi s politiko nadzora in izvrševanja v okviru SRP.
Te spremembe mora odobriti Komisija. (29)
Da bi se ohranila prožnost pri načrtovanju
dejavnosti na področju nadzora, je treba za pregled oddelka o nadzoru v
operativnem programu uporabiti poenostavljeni postopek. (30)
Države članice morajo pripraviti oddelek
operativnega programa o zbiranju podatkov v skladu z večletnim programom
Unije. Da bi se države članice prilagodile posebnim potrebam glede
dejavnosti zbiranja podatkov, morajo pripraviti letni delovni načrt, ki ga
morajo vsako leto prilagoditi v skladu s smernicami Komisije, pri čemer ga
mora Komisija tudi odobriti. (31)
Za povečanje konkurenčnosti in
gospodarske uspešnosti ribolovnih dejavnosti je nujno treba spodbujati
inovacije in podjetništvo. Zato je treba s sredstvi ESPR podpreti inovativne
dejavnosti in razvoj podjetij. (32)
Da bi bile ribolovne in pomorske dejavnosti
konkurenčnejše in gospodarsko uspešnejše, so bistvene tudi naložbe v
človeški kapital. Zato je treba s sredstvi ESPR podpirati vseživljenjsko
učenje, sodelovanje med znanstveniki in ribiči, da se spodbudi
razširjanje znanja, in storitve svetovanja, ki prispevajo k boljši splošni
učinkovitosti in večji konkurenčnosti gospodarskih subjektov. (33)
Ob upoštevanju pomena vloge zakonskih partnerjev
samozaposlenih malih priobalnih ribičev je treba s sredstvi ESPR podpreti
usposabljanje in povezovanje v mreže, kar bi prispevalo k njihovemu poklicnemu
razvoju in jim omogočilo, da bolje izvajajo pomožne naloge, ki jih
tradicionalno opravljajo. (34)
Ob zavedanju majhne prisotnosti malih priobalnih
ribičev v socialnem dialogu je treba s sredstvi ESPR podpreti
organizacije, ki spodbujajo ta dialog v ustreznih forumih. (35)
Ob zavedanju, da je mogoče z diverzifikacijo
ustvariti veliko možnosti za male priobalne ribiče in da imajo ti
ključno vlogo v obalnih skupnostih, je treba s sredstvi ESPR prispevati k
diverzifikaciji s financiranjem zagona podjetij in naložb za naknadno
opremljanje plovil skupaj z ustreznim usposabljanjem za pridobitev strokovnih
znanj in spretnosti na ustreznem področju zunaj področja ribolovnih
dejavnosti. (36)
Za zadovoljitev zdravstvenih in varnostnih
potreb na krovu plovil je treba s sredstvi ESPR podpreti naložbe v varnost in
higieno na krovu. (37)
Zaradi vzpostavitve sistemov prenosljivih
ribolovnih koncesij iz člena 27 [Uredbe o SRP] in zagotavljanja
podpore državam članicam pri izvajanju teh novih sistemov je treba iz ESPR
dodeliti nepovratna sredstva za krepitev zmogljivosti in izmenjavo najboljših
praks. (38)
Z uvedbo sistemov prenosljivih ribolovnih
koncesij je treba povečati konkurenčnost sektorja. Zato so morda
potrebne nove poklicne priložnosti zunaj ribolovnih dejavnosti. Zato je treba s
sredstvi ESPR podpreti diverzifikacijo in ustvarjanje delovnih mest v ribiških
skupnostih, zlasti s podpiranjem zagona novih podjetij in prerazporeditvijo
plovil za pomorske dejavnosti zunaj področja ribolovnih dejavnosti za
ladjevje za mali priobalni ribolov. Zdi se, da je ta zadnja dejavnost primerna,
ker ladjevje za mali priobalni ribolov ni zajeto v sisteme prenosljivih
ribolovnih koncesij. (39)
Cilj skupne ribiške politike je zagotoviti
trajnostno izkoriščanje staležev rib. Presežna zmogljivost je pomemben
dejavnik prelova. Zato je nujno treba prilagoditi ribiško ladjevje Unije
razpoložljivim virom. Odpravljanje presežne zmogljivosti z državno pomočjo,
npr. z začasnim ali trajnim prenehanjem dejavnosti in programi za razrez,
se je izkazalo za neučinkovito. ESPR bo zato podpiral vzpostavitev in
upravljanje sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij, da bi se zmanjšala
presežna zmogljivost ter povečali gospodarska uspešnost in donosnost
zadevnih gospodarskih subjektov. (40)
Ker je presežna zmogljivost eden od glavnih
dejavnikov prelova, je treba sprejeti ukrepe za prilagoditev ribiškega ladjevja
Unije razpoložljivim virom; v tem okviru je treba s sredstvi ESPR podpreti
uvedbo, prilagajanje in upravljanje sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij,
ki jih kot upravljavska orodja za zmanjšanje presežne zmogljivosti uvaja SRP. (41)
Okoljska vprašanja je nujno vključiti v ESPR
in podpreti izvajanje ohranitvenih ukrepov v okviru SRP, pri čemer pa je
treba upoštevati različne pogoje v vodah Unije. Zato je nujno razviti
regionaliziran pristop k ohranitvenim ukrepom. (42)
Prav tako je treba s sredstvi ESPR podpreti
zmanjšanje vpliva ribištva na morsko okolje, zlasti s spodbujanjem ekoloških
inovacij, selektivnejšega orodja in opreme ter ukrepov za varstvo in obnovo
morske biotske raznovrstnosti in ekosistemov ter storitev, ki jih ti
zagotavljajo, v skladu s strategijo EU o biotski raznovrstnosti do leta 2020. (43)
V skladu s prepovedjo zavržkov, ki jo
uvaja SRP, je treba s sredstvi ESPR podpreti naložbe v ribiška plovila, ki
bi omogočile čim boljše izkoriščanje naključnega ulova in
uporabo premalo izkoriščenih delov ulovljenih rib. Ker so viri omejeni, je
treba za povečanje vrednosti ulovljenih rib s sredstvi ESPR podpreti tudi
naložbe v ribiška plovila s ciljem povečanja komercialne vrednosti
ulovljenih rib. (44)
Ob zavedanju, kako pomembna so ribiška
pristanišča, mesta iztovarjanja in zavetja, je treba s sredstvi ESPR
podpreti ustrezne naložbe, zlasti za zagotavljanje večje energetske
učinkovitosti, boljšega varstva okolja, kakovosti iztovorjenih proizvodov
ter večje varnosti in boljših delovnih pogojev. (45)
Za Unijo je bistveno, da se doseže trajnostno
ravnovesje med sladkovodnimi viri in njihovim izkoriščanjem; zato je treba
ob ustreznem upoštevanju vpliva na okolje in hkratnem zagotavljanju nadaljnje
gospodarske sposobnosti preživetja teh sektorjev z ustreznimi določbami
podpreti ribolov v celinskih vodah. (46)
V skladu s strategijo Komisije za trajnostni razvoj
evropskega ribogojstva[12],
cilji SRP in strategijo Evropa 2020 je treba s sredstvi ESPR podpreti
okoljsko, gospodarsko in socialno trajnosten razvoj sektorja ribogojstva. (47)
Ribogojstvo prispeva k rasti in delovnim mestom v
obalnih in podeželskih regijah. Zato je bistveno, da je ESPR dostopen nosilcem
dejavnosti ribogojstva, zlasti malim in srednje velikim podjetjem, ter da
prispeva k vstopu novih ribogojcev v sektor. Za povečanje
konkurenčnosti in gospodarske uspešnosti dejavnosti ribogojstva je nujno
spodbujati inovacije in podjetništvo. Zato je treba s sredstvi ESPR podpreti
inovativne dejavnosti in razvoj podjetij, zlasti neprehransko ribogojstvo in
ribogojstvo na odprtem morju. (48)
Nove oblike prihodkov v kombinaciji z dejavnostmi
ribogojstva že ustvarjajo dodano vrednost za razvoj podjetij. Zato je treba s
sredstvi ESPR podpreti te dopolnilne dejavnosti zunaj sektorja ribogojstva, kot
so turistični ribolov, dejavnosti na področju izobraževanja ali
dejavnosti na področju okolja. (49)
Druga pomembna načina za povečanje
prihodkov nosilcev dejavnosti ribogojstva sta ustvarjanje dodane vrednosti
proizvodov teh podjetij s predelavo in trženjem lastnih proizvodov ter uvajanje
novih tržno zanimivih vrst, s čimer se diverzificira proizvodnja. (50)
Ob zavedanju, da je treba opredeliti najustreznejša
območja za razvoj ribogojstva, pri čemer je treba upoštevati dostop
do voda in prostora, je treba s sredstvi ESPR podpirati nacionalne organe pri
strateških odločitvah na nacionalni ravni. (51)
Da bi bile dejavnosti ribogojstva konkurenčnejše
in gospodarsko uspešnejše, je nujno vlagati tudi v človeški kapital. Zato
je treba s sredstvi ESPR podpirati vseživljenjsko učenje in povezovanje v
mreže, da se spodbudi razširjanje znanja, ter storitve svetovanja, ki prispevajo
k boljši splošni učinkovitosti in večji konkurenčnosti
gospodarskih subjektov. (52)
Za spodbujanje okoljsko trajnostnega ribogojstva je
treba s sredstvi ESPR podpirati dejavnosti ribogojstva, ki so zelo prijazne do
okolja, prehod nosilcev dejavnosti ribogojstva na okoljsko ravnanje, uporabo
sistemov okoljske presoje in prehod na ekološko ribogojstvo. Prav tako je treba
s sredstvi ESPR podpirati ribogojstvo, ki zagotavlja posebne okoljske storitve. (53)
Ob zavedanju pomembnosti varstva potrošnikov je
treba s sredstvi ESPR zadostno podpreti ribogojce, da se prepreči in
zmanjša tveganje za javno zdravje in zdravje živali, ki lahko nastane pri
dejavnostih reje živali v sektorju ribogojstva. (54)
Ob upoštevanju tveganosti naložb v dejavnosti
ribogojstva je treba s sredstvi ESPR prispevati k varnosti podjetij s kritjem
dostopa do zavarovanja staleža, da se zavaruje prihodek proizvajalcev v primeru
neobičajnih izgub pri proizvodnji, zlasti zaradi naravnih nesreč,
neugodnih podnebnih pogojev, nenadnih sprememb kakovosti vode, bolezni ali
napadov škodljivcev in uničenja proizvodnih zmogljivosti. (55)
Ker je pristop k lokalnemu razvoju, ki ga vodi
skupnost, v zadnjih letih koristno prispeval k spodbujanju razvoja ribiških in
podeželskih območij ob celovitem upoštevanju potreb po notranjem razvoju v
več sektorjih, je treba v prihodnosti še naprej in še bolj podpirati ta
pristop. (56)
Na ribiških območjih je treba v procesu
lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, spodbujati inovativne pristope k rasti
in ustvarjanju novih delovnih mest, zlasti z ustvarjanjem dodane vrednosti
ribiških proizvodov in diverzifikacijo lokalnega gospodarstva z uvajanjem novih
gospodarskih dejavnosti, vključno z dejavnostmi v okviru „modre rasti“ in
v širših pomorskih sektorjih. (57)
Trajnostni razvoj ribiških območij mora
prispevati k doseganju ciljev Strategije Evropa 2020 za spodbujanje
socialne vključenosti in zmanjševanje revščine ter k spodbujanju
inovacij na lokalni ravni in k ozemeljski koheziji, ki je glavna prednostna
naloga v skladu z Lizbonsko pogodbo. (58)
Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, je treba
izvajati od spodaj navzgor v okviru lokalnih partnerstev med predstavniki
javnega in zasebnega sektorja ter civilne družbe, pri čemer mora pravilno
odražati lokalno družbo; ti lokalni akterji lahko najbolje oblikujejo in
izvajajo celovite večsektorske strategije lokalnega razvoja v skladu s
potrebami svojih lokalnih ribiških območij; da bi se zagotovila ustrezna
zastopanost lokalnih akcijskih skupin, nobena posamezna interesna skupina ne
sme imeti več kot 49 % glasovalnih pravic v organih odločanja. (59)
Ključna značilnost tega pristopa je
povezovanje lokalnih partnerstev v mrežo. Sodelovanje med temi lokalnimi
partnerstvi je pomembno orodje razvoja, ki ga je treba zagotoviti v okviru
ESPR. (60)
Podporo za ribiška območja v okviru ESPR je
treba usklajevati z lokalno razvojno pomočjo iz drugih skladov Unije, pri
čemer mora zajemati vse vidike priprave in izvajanja lokalnih razvojnih
strategij in dejavnosti lokalnih akcijskih skupin ter stroške animacije
lokalnega območja in vodenja lokalnega partnerstva. (61)
Da bi se zagotovila sposobnost preživetja ribištva
in ribogojstva na zelo konkurenčnem trgu, je treba sprejeti določbe o
zagotavljanju podpore za izvajanje [Uredbe (EU) o skupni ureditvi trgov za
ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva][13]
ter za dejavnosti trženja in predelave, ki jih izvajajo gospodarski subjekti,
da bi povečali vrednost ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva.
Posebno pozornost je treba nameniti spodbujanju dejavnosti, ki povezujejo
proizvodne dejavnosti ter dejavnosti predelave in trženja v dobavni verigi.
Zaradi prilagoditve novi politiki prepovedi zavržkov je treba s sredstvi ESPR
podpreti tudi predelavo naključnega ulova. (62)
Prednostno se je treba osredotočiti na
organizacije in združenja organizacij proizvajalcev, ki jim je treba dodeliti
podporo. Nadomestilo za pomoč za skladiščenje ter pomoč za
načrte proizvodnje in trženja je treba postopno opustiti, ker se je pomen
takšne podpore zmanjšal glede na spreminjajočo se strukturo trga Unije za takšne
proizvode in vedno večji pomen močnih organizacij proizvajalcev. (63)
Ob zavedanju, da se mali priobalni ribiči
srečujejo z vse večjo konkurenco, je treba s sredstvi ESPR podpreti
podjetniške pobude malih priobalnih ribičev za ustvarjanje dodane
vrednosti ulova, zlasti s predelavo ali neposrednim trženjem ulovljenih rib. (64)
Ribolovne dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah
Evropske unije se srečujejo s težavami, zlasti zaradi dodatnih stroškov
pri trženju nekaterih ribiških proizvodov, ki so posledica posebnih omejitev,
opredeljenih v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije. (65)
Da bi se ohranila konkurenčnost nekaterih
ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij Evropske unije glede na
konkurenčnost podobnih proizvodov iz drugih regij Unije, je Evropska unija
leta 1992 sprejela ukrepe za uvedbo sistema nadomestil za takšne dodatne
stroške v ribiškem sektorju. Ukrepi, ki veljajo za obdobje 2007–2013, so
določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 791/2007[14]. Od 1. januarja 2014
je treba zagotavljati nadaljnjo podporo za nadomestitev dodatnih stroškov
trženja nekaterih ribiških proizvodov. (66)
Zaradi drugačnih pogojev trženja v zadevnih
najbolj oddaljenih regijah, nihanj v ulovu in staležih ter povpraševanja na
trgu morajo biti zadevne države članice tiste, ki določajo, kateri
ribiški proizvodi so upravičeni do nadomestila, njihovo največjo
količino in višino nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo
članico. (67)
Države članice je treba pooblastiti za
pripravo seznama in določitev količin zadevnih ribiških proizvodov
ter višine nadomestila v okviru celotne dodelitve na državo članico. Prav
tako morajo imeti pravico do prilagajanja svojih načrtov nadomestil,
če to upravičujejo spremembe pogojev. (68)
Države članice morajo določiti višino
nadomestila na ravni, ki omogoča ustrezno nadomestilo za dodatne stroške,
ki so posledica posebne prikrajšanosti najbolj oddaljenih regij in izhajajo
predvsem iz stroškov prevoza proizvodov v celinsko Evropo. Da bi se izognili
čezmernim nadomestilom, mora biti njihova višina sorazmerna z dodatnimi
stroški, kritimi iz pomoči, ter ne sme v nobenem primeru presegati 100 %
stroškov prevoza na evropsko celino in z njim povezanih stroškov. Zato je treba
upoštevati tudi druge vrste javnih intervencij, ki vplivajo na višino dodatnih
stroškov. (69)
Bistveno je, da imajo države članice in
gospodarski subjekti ustrezno opremo za izvajanje nadzora v skladu z visokimi
standardi ter s tem za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške
politike ob zagotavljanju trajnostnega izkoriščanja živih vodnih virov; s
sredstvi ESPR je zato treba podpreti države članice in gospodarske
subjekte v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1224/2009. Z vzpostavitvijo
kulture spoštovanja pravil mora ta podpora prispevati k trajnostni rasti. (70)
V okviru ESPR je treba še naprej zagotavljati
podporo državam članicam na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 za
nadomestilo odhodkov za izvajanje sistema Unije za nadzor v okviru enega
sklada. (71)
V skladu s cilji Unije o politiki nadzora in
izvrševanja se zdi primerno, da se čim manj časa nameni nadzoru
ribištva z uporabo patruljnih čolnov, letal in helikopterjev, ki ga je
treba natančno določiti, da se zagotovi podlaga za podporo v okviru
ESPR. (72)
Ker je na področju nadzora pomembno
sodelovanje med državami članicami, je treba s sredstvi ESPR podpreti to
sodelovanje. (73)
Sprejeti je treba določbe o podpori za
zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov o ribištvu, kot je opredeljeno v
večletnem programu Unije, zlasti za zagotovitev podpore za nacionalne
programe ter upravljanje in uporabo podatkov za znanstvene analize in izvajanje
SRP. V okviru ESPR je treba še naprej zagotavljati podporo državam
članicam na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006 za nadomestilo odhodkov
za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov o ribištvu v okviru enega sklada. (74)
Prav tako je treba podpreti sodelovanje med
državami članicami in po potrebi s tretjimi državami na področju
zbiranja podatkov v istem morskem bazenu ter sodelovanje z ustreznimi
mednarodnimi znanstvenimi ustanovami. (75)
Cilj CPP je podpreti trajnostno izkoriščanje
morij in oceanov ter razviti usklajen, dosleden in pregleden proces
odločanja o politikah, ki zadevajo oceane, morja, otoke, obalne in najbolj
oddaljene regije ter pomorske sektorje, v skladu s sporočilom Komisije „Celostna
pomorska politika za Evropsko unijo“[15]. (76)
Zagotoviti je treba vzdržno financiranje izvajanja
in nadaljnjega razvoja celostne pomorske politike Evropske unije v skladu z
izjavami Sveta, Evropskega parlamenta in Odbora regij[16]. (77)
S sredstvi ESPR je treba podpreti spodbujanje
celostnega pomorskega upravljanja na vseh ravneh, zlasti z izmenjavo najboljših
praks ter nadaljnjim razvojem in izvajanjem strategij morskih bazenov. Cilj teh
strategij je vzpostaviti celosten okvir za soočanje s skupnimi izzivi v
evropskih morskih bazenih in okrepiti sodelovanje med zainteresiranimi stranmi,
da bi se čim bolje izkoristili finančni instrumenti in sredstva Unije
ter spodbudila gospodarska, socialna in ozemeljska kohezija v Uniji. (78)
S sredstvi ESPR je treba podpreti tudi nadaljnji
razvoj orodij za ustvarjanje sinergij med pobudami v različnih sektorjih,
ki zadevajo morja, oceane in obale. To velja za celostni pomorski nadzor,
katerega cilj je okrepitev ozaveščenosti o stanju na področju pomorstva
z boljšo in varno izmenjavo informacij med sektorji. Vendar se dejavnosti v
zvezi s pomorskim nadzorom, ki spadajo na področje uporabe naslova V
Pogodbe o delovanju Evropske unije, ne smejo financirati v okviru ESPR. (79)
Zaradi medsebojne povezanosti nekaterih
informacijskih sistemov, ki se uporabljajo v teh sektorjih, bodo morda morali
ti sektorji skladno uporabiti lastne mehanizme financiranja v skladu z
določbami Pogodbe. Pomorsko prostorsko načrtovanje in celovito
gospodarjenje z obalnim pasom sta bistvena za trajnostni razvoj morskih
območij in obalnih regij, pri čemer prispevata k ciljem upravljanja,
ki temeljijo na ekosistemih, ter razvoju povezav med kopnim in morjem. Ta
orodja so pomembna tudi za upravljanje različnih oblik izkoriščanja
obal, morij in oceanov, da bi se zagotovil njihov trajnostni gospodarski razvoj
in spodbujale čezmejne naložbe, medtem ko se bodo z izvajanjem Okvirne
direktive o morski strategiji dodatno opredelile omejitve trajnosti
človekovih dejavnosti, ki vplivajo na morsko okolje. Poleg tega je treba
izpopolniti znanje o morskem svetu in spodbujati inovacije z zagotavljanjem
lažjega zbiranja, brezplačne izmenjave, ponovne uporabe in razširjanja
podatkov o stanju oceanov in morij. (80)
S sredstvi ESPR je treba tudi podpreti trajnostno
gospodarsko rast, zaposlovanje, inovacije in konkurenčnost v pomorskih
sektorjih in obalnih regijah. Zlasti je treba opredeliti regulativne ovire in
pomanjkljivosti na področju znanj in spretnosti, ki ovirajo rast sektorjev
v vzponu in prihodnjih pomorskih sektorjev, ter dejavnosti, katerih cilj je
spodbuditi naložbe v tehnološke inovacije, ki so potrebne za krepitev
poslovnega potenciala morskih in pomorskih dejavnosti. (81)
ESPR mora dopolnjevati obstoječe in prihodnje
finančne instrumente Unije in držav članic ter biti skladen s temi
finančnimi instrumenti na nacionalni in podnacionalni ravni, da bi se
spodbudila varstvo in trajnostna raba oceanov, morij in obal, prispevalo k
spodbujanju učinkovitejšega sodelovanja med državami članicami ter
njihovimi obalnimi, otoškimi in najbolj oddaljenimi regijami ter upoštevali
prednostne naloge in napredek pri izvajanju nacionalnih in lokalnih projektov.
Sklad bo povezan z drugimi politikami Unije, ki lahko imajo pomorsko
razsežnost, zlasti z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim
skladom in Evropskim socialnim skladom ter programom Obzorje 2020 za
raziskave in energetsko politiko. (82)
Da bi se dosegli cilji SRP na svetovni ravni, ima
Unija dejavno vlogo pri delu mednarodnih organizacij. Zato je bistveno, da Unija
prispeva k financiranju dejavnosti takih organizacij, katerih namen je
zagotavljanje ohranjanja in trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov na
odprtem morju in v vodah tretjih držav. V okviru ESPR je treba še naprej
zagotavljati podporo mednarodnim organizacijam na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006
v okviru enega sklada. (83)
Da bi se izboljšalo upravljanje v okviru SRP in
zagotovilo učinkovito delovanje svetovalnih svetov, je treba svetovalnim
svetom zagotoviti zadostno in trajno financiranje, da lahko učinkovito
izvajajo svoje naloge na področju svetovanja v okviru SRP. V skladu z
načelom financiranja iz enega sklada je treba podporo regionalnim
svetovalnim svetom namesto na podlagi Uredbe (ES) št. 861/2006
zagotavljati s sredstvi ESPR. (84)
S tehnično pomočjo je treba v okviru ESPR
zagotavljati podporo pri pripravljalnih delih, upravno in tehnično podporo
ter podporo za ukrepe na področju informiranja, povezovanja v mrežo,
vrednotenja, revizij, študij in izmenjave izkušenj, da bi se olajšalo izvajanje
operativnega programa ter spodbujali inovativni pristopi in prakse za preprosto
in pregledno izvajanje. Tehnična pomoč mora vključevati tudi
vzpostavitev evropske mreže lokalnih akcijskih skupin za ribištvo, katerih
namen je gradnja zmogljivosti, razširjanje informacij, izmenjava izkušenj in
podpiranje sodelovanja med lokalnimi partnerstvi. (85)
V zvezi z vsemi dejavnostmi v okviru deljenega in
neposrednega upravljanja, ki se financirajo v skladu s to uredbo, je treba
zagotoviti zaščito finančnih interesov Unije z ustrezno uporabo
pravnih aktov v zvezi z zaščito navedenih interesov ter zagotoviti, da
države članice in Komisija izvajajo ustrezen nadzor. (86)
V zvezi z določbami te uredbe, ki zadevajo
deljeno upravljanje, je treba uporabljati [Uredbo (EU) št. […] o splošnih
določbah] in določbe, sprejete v skladu z navedeno uredbo. V okviru
te uredbe je treba spoštovati zlasti [Uredbo (EU) št. […] o skupnih
določbah][17],
ki zadeva deljeno upravljanje sredstev Unije z državami članicami na
podlagi načel dobrega finančnega poslovodenja, preglednosti in
nediskriminacije, ter določbe o delovanju akreditacijskih organov in
načela v zvezi s proračunom. (87)
Vendar je treba ob upoštevanju posebnosti ESPR,
zlasti njegove velikosti, vrste financiranih dejavnosti, tesne povezanosti s
SRP in drugih pomembnih dejavnikov, v tej uredbi nekatere skupne določbe o
deljenem upravljanju prilagoditi, opustiti ali dopolniti. Kadar to določa
[Uredba (EU) št. […] o skupnih določbah], je treba v okviru ESPR dopolniti
te skupne določbe. (88)
Ob zavedanju pomembnosti zagotavljanja ohranjanja
morskih bioloških virov in zaščite staležev rib, zlasti pred nezakonitim
ribolovom, in v duhu sklepov iz zelene knjige o reformi SRP[18] je treba podporo iz ESPR
odreči gospodarskim subjektom, ki ne delujejo v skladu s pravili SRP in ki
zlasti ogrožajo trajnost zadevnih staležev in zato pomenijo resno grožnjo za
trajnostno izkoriščanje živih morskih bioloških virov, s katerim se
populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo
največji trajnostni donos, ter zlasti gospodarskim subjektom, ki
sodelujejo pri nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu.
Finančna sredstva Unije se ne smejo v nobeni fazi, od izbiranja do
izvajanja dejavnosti, uporabiti za ogrožanje javnega interesa ohranjanja
morskih bioloških virov, izraženih v ciljih uredbe o SRP. (89)
Države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe
za zagotavljanje pravilnega delovanja sistemov za upravljanje in nadzor. V ta
namen je treba za vsak operativni program določiti organ upravljanja,
plačilno agencijo in certifikacijski organ ter opredeliti njihove
odgovornosti. Te odgovornosti se nanašajo zlasti na dobro finančno
poslovanje, organizacijo vrednotenja, potrjevanje odhodkov, revizijo in
skladnost z zakonodajo Unije. Predvideti je treba redne sestanke med Komisijo
in zadevnimi nacionalnimi organi, da se zagotovi spremljanje pomoči. Kar
zadeva upravljanje in nadzor, je treba zlasti določiti, kako države
članice zagotovijo, da so sistemi vzpostavljeni in da zadovoljivo
delujejo. (90)
Finančne interese Unije je treba v celotnem
ciklu odhodkov zaščititi z ustreznimi ukrepi, ki vključujejo
preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo
izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno uporabljenih sredstev
ter po potrebi kazni. (91)
Zneski, ki jih države članice izterjajo v
primeru nepravilnosti, morajo ostati na voljo za operativne programe zadevne
države članice. Uvesti je treba sistem finančne odgovornosti držav
članic v primeru nepopolne izterjave sredstev zaradi nepravilnosti, pri
čemer mora imeti Komisija možnost, da zaščiti interese proračuna
Unije z bremenitvijo računa zadevne države članice za del sredstev,
ki so bila izgubljena zaradi nepravilnosti in niso bila izterjana v razumnem
roku. (92)
V interesu dobrega delovnega partnerstva in
ustreznega spodbujanja pomoči Unije je treba zagotoviti najširšo možno
informiranje in obveščanje javnosti. Organi, ki so odgovorni za
upravljanje pomoči, morajo biti odgovorni za ta vidik in za
obveščanje Komisije o sprejetih ukrepih. (93)
Pravila in postopke, ki urejajo obveznosti in
plačila, je treba poenostaviti, da se zagotovi stalen dotok denarja.
Predfinanciranje v višini 4 % prispevka ESPR bi pripomoglo k hitrejšemu
izvajanju operativnega programa. (94)
Za zagotovitev dobrega upravljanja s sredstvi Unije
bi bilo treba izboljšati napovedovanje in izvrševanje odhodkov. V ta namen
morajo države članice Komisiji redno pošiljati napovedi glede porabe
sredstev Unije, pri čemer morata biti posledici kakršne koli zamude pri
finančnem izvajanju vračilo predplačila in samodejno prenehanje prevzetih
obveznosti. (95)
Za obravnavanje posebnih potreb v okviru SRP iz
členov 50 in 51 [uredbe o SRP] ter prispevanje k skladnosti s pravili
SRP je treba pri pravilih o prekinitvi roka plačil [Uredba (EU)
št. [...] o skupnih določbah] določiti dodatne določbe.
Če država članica ali gospodarski subjekt ne izpolnjuje obveznosti v
okviru SRP ali če ima Komisija dokaze o takšnem pomanjkanju skladnosti,
mora biti kot previdnostni ukrep Komisiji dovoljeno, da prekine plačila. (96)
Poleg možnosti prekinitve in za preprečitev
očitnega tveganja izplačila neupravičenih odhodkov mora imeti
Komisija možnost, da začasno ustavi plačila, povezana z neskladnostjo
s pravili SRP iz členov 50 in 51 [uredbe o SRP]. (97)
Za vzpostavitev finančnega razmerja med
akreditiranimi plačilnimi agencijami in proračunom Unije mora
Komisija vsako leto potrditi računovodske izkaze teh plačilnih
agencij. Odločitev o potrditvi računovodskih izkazov mora zajemati
popolnost, točnost in verodostojnost računovodskih izkazov, ne pa
tudi skladnosti odhodkov z zakonodajo Unije. (98)
Operativni program je treba spremljati in
vrednotiti, da se izboljša njegova kakovost in dokažejo njegovi dosežki.
Komisija mora vzpostaviti okvir za skupno spremljanje in vrednotenje, da bi se
med drugim pravočasno zagotovili ustrezni podatki. V zvezi s tem mora
Komisija določiti seznam kazalnikov in vpliv politike ESPR v zvezi s
specifičnimi cilji. (99)
Za spremljanje programa morata biti odgovorna organ
upravljanja in odbor za spremljanje, ki se ustanovita za ta namen. Opredeliti
je treba odgovornosti obeh organov. V zvezi s spremljanjem programa morata med
drugim pripraviti letno poročilo o izvajanju in ga predložiti Komisiji. (100)
Za lažjo dostopnost in boljšo preglednost
informacij o možnostih financiranja in upravičencih projektov mora biti v vsaki
državi članici na voljo ena spletna stran ali spletni portal z
informacijami o operativnem programu, vključno s seznami dejavnosti, za
katere se prejema podpora v okviru posameznega operativnega programa. Na
podlagi teh informacij je treba širši javnosti in zlasti davkoplačevalcem
v Uniji zagotoviti razumne, oprijemljive in dejanske informacije o načinu
porabe sredstev Unije v okviru ESPR. Poleg tega mora biti cilj objave zadevnih
podatkov nadaljnje obveščanje javnosti o možnosti vložitve zahtevka za sredstva
Unije. Vendar se ob popolnem upoštevanju temeljne pravice do varstva podatkov
in v skladu s sodbo Sodišča v združenih zadevah Schecke[19] ne sme zahtevati objava imen
fizičnih oseb. (101)
Za dopolnitev in spremembo nekaterih nebistvenih
elementov te uredbe je treba Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe
pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi s kodeksom ravnanja o opredelitvi
primerov neskladnosti s pravili SRP, ki bi lahko povzročili nedopustnost
zahtevka in časovnega okvira zahtevka, da se zagotovijo sorazmerni
predhodni pogoji; o opredelitvi upravičenih naložb v plovila, da se
preprečijo naložbe, ki bi povzročile povečanje ribolovne
zmogljivosti plovila; o metodi izračuna neto prihodkov v primeru ekoloških
inovacij; o določitvi upravičenih dejavnosti ter stroškov, povezanih
z varstvom in obnovo zaščitenih morskih okolij; o opredelitvi
upravičenih stroškov pri naložbah v ribogojstvo na odprtem morju in
neprehransko ribogojstvo; o določitvi vsebine akcijskega načrta o
lokalnih razvojnih strategijah; o določitvi upravičenih stroškov v
okviru pripravljalne podpore za lokalne razvojne strategije; o opredelitvi
upravičenih stroškov v okviru tekočih stroškov in stroškov animacije
za lokalne razvojne strategije; o obveznostih plačilnih agencij; o
določitvi nalog certifikacijskih organov; o pojasnitvi postopkov za
ustrezno revizijsko sled; o pojasnitvi obveznosti držav članic v primeru
povračila neupravičenih plačil; o določitvi primerov
neskladnosti SRP, ki bi lahko povzročile začasno ustavitev
plačil; o določitvi meril in metodologije, ki se uporabljajo v
primeru pavšalnih ali ekstrapoliranih finančnih popravkov, ter seznama
ustreznih primerov neskladnosti s pravili SRP, ki bi lahko povzročili
uporabo finančnih popravkov; ter o vsebini in sestavi sistema spremljanja
in vrednotenja. (102)
Komisija mora pri pripravi in oblikovanju
delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje
ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. (103)
Komisijo je treba pooblastiti, da z izvedbenimi
akti sprejme sklepe o letni razdelitvi dodelitev, sklepe o odobritvi
operativnih programov in njihovih sprememb, sklepe o prednostnih nalogah Unije
v zvezi s politiko nadzora in izvrševanja, sklepe o odobritvi letnih delovnih
načrtov za zbiranje podatkov, sklepe o določanju dokazov za
neskladnost s SRP, kar bi lahko povzročilo prekinitev roka plačil,
sklepe o neizpolnjevanju pravil SRP, kar bi lahko povzročilo začasno
ustavitev plačil, sklepe o začasni ustavitvi plačil in odpravi
začasne ustavitve plačil, sklepe o finančnih popravkih in sklep
o potrditvi računovodskih izkazov. (104)
Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te
uredbe je treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z obliko
operativnega programa, postopki za sprejetje operativnega programa, postopki v
zvezi s sprejetjem letnega delovnega načrta za zbiranje podatkov, dejansko
uporabo odstotnih točk intenzivnosti pomoči iz Priloge I,
obdobjem za pošiljanje vmesne izjave o odhodkih, predpisi o obveznosti
plačilnih agencij v zvezi z upravljanjem in nadzorom, posebnimi nalogami
certifikacijskih organov, predpisi za učinkovito upravljanje in nadzor,
predpisi o določanju plačil, ki jih je treba ustaviti, postopki za
prekinitev roka plačil ali za prekinitev plačil, postopkom za dodatne
preglede na kraju samem, ki jih izvede Komisija, obliko letnih poročil o
izvajanju, elementi, ki jih je treba vključiti v predhodna in naknadna
vrednotenja, ter pripravo tehničnih elementov za ukrepe obveščanja.
Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi
splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo
izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije[20]. (105)
Glede na postopkovno naravo določb, ki jih
mora Komisija sprejeti z izvedbenimi akti iz členov 24, 98, 120 in 143,
je treba pri sprejemanju teh členov uporabiti svetovalni postopek. (106)
Za lažji prehod s sistema, uvedenega z Uredbo (ES)
št. 1198/2006, na sistem, uveden s to uredbo, je treba Komisijo v skladu s
členom 290 Pogodbe pooblastiti za sprejemanje aktov v zvezi z
opredelitvijo prehodnih določb. (107)
Nova shema podpore iz te uredbe nadomešča
shemo podpore iz Uredbe (ES) št. 1198/2006, Uredbe (ES) št. 861/2006,
Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju
celostne pomorske politike, Uredbe (ES) št. 1290/2005 o jamstvenem skladu,
Uredbe (ES) št. 791/2007 in člena 103 Uredbe 1224/2009.
Zato je treba te uredbe in določbo razveljaviti s 1. januarjem 2014 – SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I
CILJI POGLAVJE I
Področje uporabe in opredelitev pojmov Člen 1
Vsebina Ta uredba opredeljuje finančne ukrepe
Unije za izvajanje: (a) skupne ribiške politike (SRP), (b) ustreznih ukrepov v zvezi s
pomorskim pravom, (c) trajnostnega razvoja ribiških
območij in ribolova v celinskih vodah, (d) ter celostne pomorske politike
(CPP). Člen 2
Geografsko območje uporabe Ta uredba se uporablja za dejavnosti, ki se
izvajajo na ozemlju Unije, razen če je v njej izrecno določeno
drugače. Člen 3
Opredelitev pojmov 1. V tej uredbi se brez
poseganja v odstavek 2 uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 5
[Uredbe o skupni ribiški politiki][21],
člena 5 [Uredbe o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in
proizvode iz ribogojstva], člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009
in člena 2 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah][22]. 2. V tej uredbi se uporabljajo
naslednje opredelitve pojmov: (1)
„skupno okolje za izmenjavo informacij“ pomeni
mrežo sistemov z decentralizirano zasnovo za izmenjavo informacij med
uporabniki iz različnih sektorjev, da se okrepi ozaveščenost o stanju
v zvezi z dejavnostmi na morju; (2)
„medsektorske dejavnosti“ pomenijo pobude, ki
hkrati koristijo različnim sektorjem in/ali sektorskim politikam v skladu
s Pogodbo o delovanju Evropske unije in ki jih ni mogoče v celoti
doseči z ukrepi na posameznem zadevnem področju politik; (3)
„sistem za elektronsko zapisovanje in
poročanje“ pomeni sistem za elektronsko izpolnjevanje in pošiljanje
podatkov iz členov 15, 24 in 63 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009; (4)
„evropska mreža za pomorsko opazovanje in podatke“
pomeni mrežo, ki povezuje nacionalne programe pomorskega opazovanja in podatkov
v skupen in dostopen evropski vir; (5)
„ribiško območje“ pomeni območje z morsko
ali jezersko obalo ali območje z ribniki ali rečnim izlivom in z
znatnim deležem zaposlenosti v ribištvu ali ribogojstvu, ki ga kot tako
določi država članica; (6)
„ribič“ pomeni vsako osebo, ki opravlja
profesionalni ribolov, kot ga priznava država članica, na krovu
delujočega ribiškega plovila, ali poklicno pridobiva morske organizme, kot
jih priznava država članica, brez plovila; (7)
„celostna pomorska politika“ (CPP) pomeni politiko
Unije, katere cilj je spodbujanje usklajenega in doslednega odločanja, da
se s skladnimi pomorskimi politikami in ustreznim mednarodnim sodelovanjem
čim bolj povečajo trajnostni razvoj, gospodarska rast in socialna
kohezija držav članic ter zlasti obalnih, otoških in najbolj oddaljenih
regij v Uniji ter pomorskih sektorjev; (8)
„celostni pomorski nadzor“ je pobuda EU za
povečanje uspešnosti in učinkovitosti nadzora evropskih morij z
izmenjavo informacij ter medsektorskim in čezmejnim sodelovanjem; (9)
„nepravilnost“ pomeni nepravilnost, kakor je
opredeljena v členu 1(2) Uredbe Sveta 2988/95; (10)
„ribolov v celinskih vodah“ pomeni ribolov, ki se
izvaja v pridobitne namene s plovili, ki delujejo izključno v celinskih
vodah, ali z drugimi pripravami, ki se uporabljajo za ribolov na ledu; (11)
„celovito gospodarjenje z obalnim pasom“ pomeni
strategije in ukrepe, kakor so opredeljeni v priporočilu Evropskega
parlamenta in Sveta (2002/413/ES) z dne 30. maja 2002 o celovitem
gospodarjenju z obalnim pasom v Evropi[23]; (12)
„celostno pomorsko upravljanje“ pomeni usklajeno
upravljanje vseh sektorskih politik EU, ki zadevajo oceane, morja in
obalne regije; (13)
„morske regije“ pomenijo geografska območja iz
Priloge I k Sklepu Sveta 2004/585/ES in območja, ki so jih
določile regionalne organizacije za upravljanje ribištva; (14)
„pomorsko prostorsko načrtovanje“ pomeni
postopek, s katerim javni organi analizirajo ter razdelijo prostorsko in
časovno porazdelitev človekovih dejavnosti v morskih območjih za
izpolnitev ekoloških, gospodarskih in socialnih ciljev; (15)
„ukrep“ pomeni sklop dejavnosti; (16)
„javnofinančni odhodki“ pomenijo vsak
prispevek k financiranju dejavnosti iz proračuna države članice,
regionalnih ali lokalnih organov oziroma Evropske unije in vse podobne odhodke.
Vsak prispevek k financiranju dejavnosti, ki izhaja iz proračunov
subjektov javnega prava oziroma združenj enega ali več regionalnih ali
lokalnih organov ali subjektov javnega prava, ki delujejo v skladu z
Direktivo 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004
o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in
storitev[24],
se šteje kot javni prispevek; (17)
„strategija morskih bazenov“ pomeni strukturiran
okvir sodelovanja na področju določenega geografskega območja,
ki ga razvijejo evropske institucije, države članice, njihove regije in po
potrebi tretje države, ki si delijo morski bazen; strategija upošteva
geografske, podnebne, gospodarske in politične značilnosti morskega
bazena; (18)
„mali priobalni ribolov“ pomeni ribolov z ribiškimi
plovili, katerih skupna dolžina ne presega 12 metrov in ki ne uporabljajo
vlečnega orodja iz preglednice 3 v Prilogi I k Uredbi
Komisije (ES) št. 26/2004 z dne 30. decembra 2003 o
registru ribolovne flote Skupnosti[25]; (19)
„plovila, ki delujejo izključno v celinskih
vodah“, pomenijo plovila, ki opravljajo gospodarski ribolov v celinskih vodah
in niso vključena v register ribolovne flote Unije. NASLOV II
SPLOŠNI OKVIR POGLAVJE I
Ustanovitev Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter njegovi cilji Člen 4
Ustanovitev Ustanovi se Evropski sklad za pomorstvo in
ribištvo (ESPR). Člen 5
Cilji ESPR prispeva k naslednjim ciljem: (a)
spodbujanje trajnostnega in konkurenčnega
ribištva in ribogojstva; (b)
pospeševanje razvoja in izvajanja celostne pomorske
politike Unije z dopolnjevanjem kohezijske politike in skupne ribiške politike; (c)
spodbujanje uravnoteženega in
vključujočega ozemeljskega razvoja ribiških območij; (d)
pospeševanje izvajanja SRP. Člen 6
Prednostne naloge Unije Uresničevanje ciljev ESPR prispeva k
strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo
rast. Cilji se uresničujejo prek naslednjih šestih prednostnih nalog
Unije, ki zadevajo ustrezne tematske cilje skupnega strateškega okvira: (1) povečanje zaposlovanja in
ozemeljske kohezije z izpolnitvijo naslednjih ciljev: (a)
spodbujanje gospodarske rasti, socialne
vključenosti, ustvarjanja novih delovnih mest ter podpiranja mobilnosti
delovne sile v obalnih in celinskih skupnostih, ki so odvisne od ribištva in
ribogojstva; (b)
diverzifikacija ribiških dejavnosti v druge
sektorje pomorskega gospodarstva in rast pomorskega gospodarstva, vključno
z blažitvijo podnebnih sprememb; (2) spodbujanje ribištva, ki temelji na
inovativnosti, konkurenčnosti in znanju, s poudarkom na naslednjih
področjih: (a)
podpiranje krepitve prenosa tehnološkega razvoja,
inovacij in znanja; (b)
povečanje konkurenčnosti in sposobnosti
preživetja ribištva, zlasti ladjevja za mali priobalni ribolov, ter izboljšanje
varnostnih ali delovnih pogojev; (c)
razvoj novih strokovnih znanj in spretnosti ter
vseživljenjskega učenja; (d)
boljša tržna ureditev za ribiške proizvode; (3) spodbujanje ribogojstva, ki temelji
na inovativnosti, konkurenčnosti in znanju, s poudarkom na naslednjih
področjih: (a)
podpiranje krepitve prenosa tehnološkega razvoja,
inovacij in znanja; (b)
spodbujanje konkurenčnosti in sposobnosti
preživetja nosilcev dejavnosti ribogojstva, predvsem malih in srednje velikih
podjetij; (c)
razvoj novih strokovnih znanj in spretnosti ter
vseživljenjskega učenja; (d)
boljša tržna ureditev za proizvode iz ribogojstva; (4) spodbujanje trajnostnega ribištva in
ribištva, gospodarnega z viri, s poudarkom na naslednjih področjih: (a)
zmanjšanje vpliva ribištva na morsko okolje; (b)
varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti ter
ekosistemov, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo; (5) spodbujanje trajnostnega ribogojstva
in ribogojstva, gospodarnega z viri, s poudarkom na naslednjih področjih: (a)
krepitev ekosistemov, ki so povezani z
ribogojstvom, in spodbujanje ribogojstva, gospodarnega z viri; (b)
spodbujanje ribogojstva z visoko ravnjo varstva
okolja, zdravja in dobrega počutja živali ter javnega zdravja in varnosti; (6) spodbujanje izvajanja SRP s: (a)
pridobivanjem novih znanstvenih spoznanj in
zbiranjem podatkov; (b)
podpiranjem nadzora in izvrševanja, izboljšanjem
institucionalnih zmogljivosti in učinkovito javno upravo. POGLAVJE II
Deljeno in neposredno upravljanje Člen 7
Deljeno in neposredno
upravljanje 1. Ukrepe iz naslova V in
tehnično pomoč iz člena 92 ESPR financira v skladu z
načelom deljenega upravljanja med državami članicami in Unijo ter v
skladu s skupnimi pravili iz [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih
določbah].[26] 2. Ukrepe iz naslova VI,
razen tehnične pomoči iz člena 92, ESPR financira v skladu
z načelom neposrednega upravljanja. POGLAVJE III
Splošna načela pomoči v okviru deljenega upravljanja Člen 8
Državna pomoč 1. Brez poseganja v
odstavek 2 tega člena se členi 107, 108 in 109 Pogodbe
uporabljajo za pomoč, ki jo države članice dodelijo podjetjem,
dejavnim na področju ribištva in ribogojstva. 2. Vendar se členi 107,
108 in 109 Pogodbe ne uporabljajo za izplačila, ki jih države članice
izvedejo na podlagi te uredbe in v skladu z njo na področju uporabe
člena 42 Pogodbe. 3. Nacionalne določbe, ki
določajo javno financiranje, ki presega določbe te uredbe o
finančnih prispevkih iz odstavka 2, se obravnavajo kot celota na
podlagi odstavka 1. Člen 9
Partnerstvo Z odstopanjem od člena 5(4)
[Uredbe (EU) št. […] o skupnih določbah] se Komisija v
programskem obdobju vsaj dvakrat posvetuje o izvajanju podpore iz ESPR z
organizacijami, ki zastopajo partnerje na ravni Unije. Člen 10
Usklajevanje Poleg načel iz člena 4
[Uredbe (EU) št. […] o skupnih določbah] Komisija in države
članice zagotovijo usklajenost in dopolnjevanje med podporo iz ESPR,
podporo iz drugih politik in finančnih instrumentov Unije, vključno z
[Uredbo (ES) št. [...] o oblikovanju okvirnega programa za ukrepe na
področju okolja in podnebnih sprememb (okvirni program LIFE)][27], ter
podporo iz instrumentov v okviru zunanjega delovanja Unije. Usklajevanje med
pomočjo iz ESPR in okvirnega programa LIFE se doseže zlasti s spodbujanjem
financiranja dejavnosti, ki dopolnjujejo integrirane projekte, financirane iz
okvirnega programa LIFE, ter s spodbujanjem uporabe rešitev, metod in pristopov,
potrjenih z okvirnim programom LIFE. Člen 11
Predhodna pogojenost Za ESPR se uporabljajo predhodni pogoji iz
Priloge III k tej uredbi. POGLAVJE IV
Dopustnost vlog in neupravičene dejavnosti Člen 12
Dopustnost vlog 1. Podpora iz ESPR v
določenem časovnem obdobju ni dopustna za vloge, ki jih predložijo
naslednji gospodarski subjekti: (a)
gospodarski subjekti, ki so storili hudo kršitev v
skladu s členom 42 Uredbe (ES) št. 1005/2008 ali
členom 90(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009; (b)
gospodarski subjekti, udeleženi pri upravljanju,
vodenju ali lastništvu ribiških plovil, vključenih na seznam plovil IUU
Unije, kot to določa člen 40(3) Uredbe (ES) št. 1005/2008; (c)
gospodarski subjekti, ki v drugih primerih, ki
resno ogrožajo trajnost zadevnih staležev, ravnali neskladno s SRP. 2. Vloge gospodarskih subjektov,
ki so storili nepravilnost v okviru ESR ali ESPR, niso dopustne v
določenem časovnem obdobju. 3. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o: (a)
določitvi časovnega obdobja iz odstavkov 1
in 2, ki je sorazmerno z resnostjo ali ponavljanjem kršitve ali
neskladnosti; (b)
ustreznih začetnih in končnih datumih
obdobja iz odstavka 1; (c)
določitvi drugih primerov neskladnosti iz
odstavka 1(c), ki resno ogrožajo trajnost zadevnih staležev. 4. Države članice
zahtevajo, da gospodarski subjekti, ki vložijo vlogo v okviru ESPR, organu
upravljanja predložijo podpisano izjavo, s katero potrjujejo, da spoštujejo
merila iz odstavka 1 in da niso storili nepravilnosti v okviru ESR ali
ESPR v skladu z odstavkom 2. Države članice pred odobritvijo
dejavnosti preverijo verodostojnost izjave. 5. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o prenosu
v zvezi z vzpostavitvijo sistema za izmenjavo informacij o neskladnosti med
državami članicami. Člen 13
Neupravičene dejavnosti Naslednje dejavnosti niso upravičene v
okviru ESPR: (a)
dejavnosti, ki povečujejo ribolovno
zmogljivost plovila; (b)
gradnja novih ribiških plovil, umik ribiških plovil
iz obratovanja ali njihov uvoz; (c)
začasno prenehanje ribolovnih dejavnosti; (d)
poskusno ribištvo; (e)
prenos lastništva podjetja; (f)
neposredno obnavljanje staleža, razen če je to
s pravnim aktom Unije izrecno predvideno kot ohranitveni ukrep, ali v primeru
poskusnega obnavljanja staleža. NASLOV III
FINANČNI OKVIR Člen 14
Izvrševanje proračuna 1. Proračun Unije, dodeljen
ESPR v skladu z naslovom V, se izvršuje v okviru deljenega upravljanja v
skladu s členom 4 [Uredbe (EU) št. […] o skupnih
določbah]. 2. Proračun Unije, dodeljen
ESPR v skladu z naslovom V, neposredno izvršuje Komisija v skladu s
členom 55(1)(a) [nove finančne uredbe]. 3. Komisija prekliče vse
proračunske obveznosti ali njihov del v okviru neposrednega upravljanja v
skladu z [novo finančno uredbo] in členom 147 te uredbe. 4. Načelo dobrega
finančnega poslovodenja se uporablja v skladu s členoma 27 in 50
[nove finančne uredbe]. Člen 15
Proračunska sredstva v
okviru deljenega upravljanja 1. Razpoložljiva sredstva za
prevzem obveznosti iz ESPR za obdobje 2014–2020 v okviru deljenega
upravljanja znašajo 5 520 000 000 EUR v trenutnih cenah v
skladu z letno razdelitvijo iz Priloge II. 2. Trajnostnemu razvoju
ribištva, ribogojstva in ribiških območij iz poglavij I, II in III
naslova V se dodeli 4 535 000 000 EUR sredstev iz
odstavka 1. 3. Ukrepom nadzora in izvrševanja
iz člena 78 se dodeli 477 000 000 EUR sredstev iz
odstavka 1. 4. Ukrepom za zbiranje podatkov
iz člena 79 se dodeli 358 000 000 EUR sredstev iz
odstavka 1. 5. Sredstva, dodeljena za
nadomestilo za najbolj oddaljene regije iz poglavja V naslova V, letno
ne presegajo: –
4 300 000 EUR za Azore in Madeiro; –
5 800 000 EUR za Kanarske otoke; –
4 900 000 EUR za Francosko Gvajano
in Réunion. 6. Za pomoč za
skladiščenje iz člena 72 se od leta 2014 do vključno
leta 2018 dodeli 45 000 000 EUR sredstev iz odstavka 1. Člen 16
Proračunska sredstva v
okviru neposrednega upravljanja Za ukrepe v okviru neposrednega upravljanja,
opredeljene v poglavjih I in II naslova VI, se dodeli 1 047 000 000 EUR
iz ESPR. Ta znesek vključuje tehnično pomoč iz člena 91. Člen 17
Finančna razdelitev za
deljeno upravljanje 1. Razpoložljiva sredstva za
obveznosti držav članic iz člena 15(2) do (6) za obdobje 2014–2020,
kot so opredeljene v preglednici v Prilogi II, se določijo na podlagi
naslednjih objektivnih meril: (a)
v zvezi naslovom V: (i) stopnja zaposlenosti v ribištvu in
ribogojstvu, (ii) stopnja proizvodnje v ribištvu in
ribogojstvu ter (iii) delež ladjevja za mali priobalni
ribolov v ribiškem ladjevju; (b)
v zvezi s členoma 78 in 79: (i) obseg nadzornih nalog zadevnih držav
članic, približno določen glede na velikost nacionalnega ribiškega
ladjevja, število iztovarjanj in vrednost uvoza iz tretjih držav, (ii) razpoložljiva sredstva za nadzor v
primerjavi z obsegom nadzornih nalog države članice, pri čemer so
razpoložljiva sredstva približno določena glede na število nadzorov,
izvedenih na morju, in število inšpekcijskih pregledov iztovarjanj; (iii) obseg nalog v zvezi z zbiranjem
podatkov zadevne države članice, približno določen glede na velikost
nacionalnega ribiškega ladjevja, število iztovarjanj, obseg dejavnosti
znanstvenega spremljanja na morju in število raziskav, v katerih sodeluje
država članica, in (iv) razpoložljivi viri za zbiranje podatkov
v primerjavi z obsegom nalog zbiranja podatkov države članice, pri
čemer so razpoložljiva sredstva približno določena glede na število
opazovalcev na morju ter obseg človeških virov in tehničnih sredstev,
potrebnih za izvajanje nacionalnega programa vzorčenja za zbiranje
podatkov; (c)
v zvezi z vsemi ukrepi: pretekle dodelitve v skladu
z Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006 in pretekla poraba v skladu z
Uredbo Sveta (ES) št. 861/2006. 2. Komisija z izvedbenim aktom
sprejme sklep o letni razdelitvi skupnih virov po državah članicah. NASLOV IV
NAČRTOVANJE PROGRAMOV POGLAVJE I
Načrtovanje ukrepov, financiranih v okviru deljenega upravljanja Člen 18
Priprava operativnih programov 1. Vsaka država članica
pripravi en sam operativni program za izvajanje prednostnih nalog Unije, ki
bodo sofinancirane iz ESPR. 2. Države članice
pripravijo operativni program v tesnem sodelovanju s partnerji iz
člena 5 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah].
Partnerji imajo v okviru posvetovanj o pripravljalnih dokumentih možnost, da te
dokumente pregledajo. 3. Komisija za potrebe oddelka
operativnega programa iz člena 20(1)(n) z izvedbenim aktom najpozneje
do 31. maja 2013 sprejme prednostne naloge Unije za politiko
izvrševanja in nadzora. 4. Oddelek operativnega programa
iz člena 20(1)(o) o delu večletnega progama iz člena 37(5)
[Uredbe o skupni ribiški politiki] za leto 2014 se predloži najpozneje 31. oktobra 2013. Člen 19
Usmeritvena načela za
operativni program Pri pripravi operativnega programa država
članica upošteva naslednja usmeritvena načela: (a)
ustrezne kombinacije ukrepov so vključene
glede na posamezne prednostne naloge Unije, ki logično temeljijo na
predhodnem vrednotenju ter analizi prednosti, slabosti, priložnosti in
nevarnosti (v nadaljnjem besedilu: analiza SWOT); (b)
v program je vključen primeren pristop k
inovativnosti in blažitvi podnebnih sprememb ter prilagajanju nanje; (c)
predvideni so ustrezni ukrepi za poenostavitev in
spodbujanje izvajanja programa; (d)
po potrebi so ukrepi v okviru prednostnih nalog
Unije za ESPR iz člena 6(3) in (5) te uredbe usklajeni z
večletnim nacionalnim strateškim načrtom za ribogojstvo iz
člena 43 [Uredbe o skupni ribiški politiki]. Člen 20
Vsebina operativnega programa 1. Poleg elementov iz
člena 24 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]
operativni program vključuje: (a)
predhodno oceno iz člena 48
[Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]; (b)
analizo stanja glede na analizo SWOT in
določitev potreb, ki jih je treba izpolniti na geografskem območju
programa. Analiza je strukturirana na podlagi prednostnih
nalog Unije. Vse prednostne naloge Unije se ocenijo glede posebnih potreb v
zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje ter spodbujanjem
inovacij, s čimer se bo poskušalo določiti ustrezne odzive na teh
dveh področjih na ravni posamezne prednostne naloge; sinteza stanja na
področjih politik, ki so z vidika prednosti in slabosti upravičena do
pomoči; (c)
prikaz v program vključenega primernega
pristopa k inovativnosti in okolju, vključno s posebnimi potrebami v zvezi
z območji Natura 2000, ter blažitvi podnebnih sprememb in
prilagajanju nanje; (d)
oceno predhodnih pogojev in po potrebi ukrepe iz
člena 17(4) [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]
ter mejnike, določene za namene člena 19 [Uredbe (EU)
št. [...] o skupnih določbah]; (e)
seznam izbranih ukrepov, organiziranih glede na
prednostne naloge Unije; (f)
opis izbirnih meril za projekte; (g)
opis izbirnih meril za strategije lokalnega razvoja
iz poglavja III naslova V; (h)
jasno navedbo dejavnosti iz poglavja III
naslova V, ki se lahko izvajajo v sodelovanju, zaradi česar so lahko
upravičene do višje intenzivnosti pomoči v skladu s členom 95(3); (i)
analizo potreb v zvezi z zahtevami glede
spremljanja in vrednotenja ter načrt vrednotenja iz člena 49
[Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]. Države članice
zagotovijo zadostne vire in dejavnosti za povečanje zmogljivosti za
izpolnitev ugotovljenih potreb; (j)
finančni načrt, ki se pripravi v skladu s
členoma 18 in 20 [Uredbe (EU) št. […] o skupnih
določbah] in v skladu s sklepom Komisije iz člena 17(3) ter
vključuje: (i) preglednico, v kateri je naveden celoten
prispevek ESPR, ki je načrtovan za vsako leto posebej; (ii) preglednico, v kateri so navedeni
uporabljeni viri in stopnja sofinanciranja iz ESPR za cilje v okviru
prednostnih nalog Unije iz člena 6 ter tehnična pomoč. Po
potrebi so v preglednici ločeno navedeni viri in stopnje sofinanciranja iz
ESPR, ki se uporabljajo z odstopanjem od splošnega pravila iz člena 94(1)
za podporo iz členov 72 in 73, člena 78(2)(a) do (d)
in (f) do (j), člena 78(2)(e) ter člena 79; (k)
informacije o dopolnjevanju z ukrepi, ki se
financirajo iz drugih skladov skupnega strateškega okvira ali okvirnega
programa LIFE; (l)
izvedbene ukrepe programa, ki vključujejo: (i) določitev vseh organov iz
člena 107, ki jo izvede država članica, ter informativni opisni
povzetek upravljavskih in nadzornih struktur, (ii) opis postopkov spremljanja in vrednotenja
ter opis sestave odbora za spremljanje, (iii) določbe za zagotavljanje
obveščanja javnosti o programu v skladu s členom 143; (m)
določitev partnerjev iz člena 5
[Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] in rezultate
posvetovanj s partnerji; (n)
za doseganje cilja večje skladnosti prek
nadzora iz člena 6(6) in v skladu s členom 18(3): (i) seznam organov za izvajanje sistemov
nadzora, inšpekcijskih pregledov in izvrševanja ter kratek opis njihovih
človeških in finančnih virov, ki so na voljo za nadzor, inšpekcijske
preglede in izvrševanje na področju ribištva ter njihovo opremo za nadzor,
inšpekcijske preglede in izvrševanje na področju ribištva, zlasti število
plovil, letal in helikopterjev, (ii) splošne cilje nadzornih ukrepov, ki jih
je treba izvesti z uporabo skupnih kazalnikov, ki se določijo v skladu s
členom 133, (iii) specifične cilje, ki jih je treba
izpolniti v skladu s prednostnimi nalogami Unije iz člena 6 in
podrobneje določajo, koliko postavk posamezne kategorije odhodkov se kupi
v celotnem programskem obdobju; (o)
za doseganje cilja zbiranja podatkov za trajnostno
upravljanje ribištva iz člena 6(6) in člena 18(4) ter v skladu z
večletnim programom Unije iz člena 37(5) [Uredbe o skupni
ribiški politiki]: (i) opis dejavnosti zbiranja podatkov, ki
jih je treba izvesti, da se omogoči: –
ocena ribiškega sektorja (biološke, gospodarske in
prečne spremenljivke ter raziskave na morju), –
ocena gospodarskega položaja ribogojstva in
predelovalne industrije, –
ocena učinkov ribiškega sektorja na ekosistem, (ii) opis metod shranjevanja podatkov ter
njihovega upravljanja in uporabe, (iii) prikaz zmogljivosti za doseganje
dobrega finančnega in upravnega poslovodenja zbranih podatkov. Ta oddelek operativnega programa se dopolni s
členom 23. 2. Operativni program
vključuje metode za izračun poenostavljenih in dodatnih stroškov ali
izpada prihodkov v skladu s členom 103 ali metodo za izračun
nadomestila v skladu z ustreznimi merili se določi za vsako dejavnost, ki
se izvaja v skladu s členom 38(1). 3. Poleg tega operativni program
vključuje opis posebnih ukrepov za spodbujanje enakih možnosti in
preprečevanje diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere
ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti,
vključno z ureditvami za zagotavljanje vključitve vidika spolov v
operativni program in njegovo izvajanje. 4. Komisija z izvedbenimi akti
določi pravila za predložitev elementov iz odstavkov 1, 2 in 3.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz
člena 151(2). Člen 21
Odobritev operativnega
programa 1. Poleg določb
člena 25 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]
Komisija oceni skladnost operativnih programov s to uredbo in njihov dejanski
prispevek k prednostnim nalogam Unije za ESPR iz člena 6, pri
čemer upošteva predhodno vrednotenje. 2. Komisija z izvedbenim aktom
odobri operativni program. Člen 22
Sprememba operativnega
programa 1. Komisija z izvedbenimi akti
odobri spremembo operativnega programa. 2. Zaradi prilagajanja na
spreminjajoče se tehnične potrebe dejavnosti nadzora se lahko oddelek
operativnega programa iz člena 20(1)(n) spremeni vsaki dve leti,
prvič z začetkom veljavnosti 1. januarja 2015. Zato lahko Komisija z izvedbenim aktom sprejme
sklep, ki podrobno določa spremembe prednostnih nalog Unije v zvezi s
politiko izvrševanja in nadzora iz člena 18(3) ter ustrezne
upravičene dejavnosti, ki jih je treba prednostno razvrstiti. Države članice ob upoštevanju novih
prednostnih nalog, ki so določene v sklepu iz drugega pododstavka tega
odstavka, do 31. oktobra leta pred zadevnim letom izvedbe Komisiji
predložijo spremembo operativnega programa. 3. V skladu z načelom
sorazmernosti se za spremembe programov iz odstavka 2 uporabi
poenostavljeni postopek, sprejet v skladu s členom 24. Člen 23
Letni delovni načrt za
zbiranje podatkov 1. Za potrebe uporabe
člena 20(1)(o) države članice Komisiji predložijo letni delovni
načrt vsako leto do 31. oktobra. Letni delovni načrti vsebujejo
opis postopkov in metod za zbiranje ter analizo podatkov in oceno njihove
točnosti in natančnosti. 2. Države članice posamezne
letne delovne načrte predložijo v elektronski obliki. 3. Komisija z izvedbenim aktom
odobri letni delovni načrt za posamezno leto do 31. decembra
zadevnega leta. 4. Prvi letni delovni načrt
vključuje dejavnosti za leto 2014 in mora biti predložen Komisiji
najpozneje do 31. oktobra 2013. Člen 24
Pravila o postopkih in
časovnih razporedih 1. Komisija lahko z izvedbenimi
akti sprejme pravila o postopkih, obliki in časovnih razporedih za: –
odobritev operativnih programov; –
predložitev in odobritev predlogov sprememb
operativnih programov, vključno z njihovim začetkom veljavnosti ter
pogostostjo predložitev v programskem obdobju; –
predložitev in odobritev predlogov sprememb iz
odstavka 2 člena 22; –
predložitev letnih delovnih načrtov za zbiranje
podatkov. Postopki in časovni razporedi so
poenostavljeni v primeru sprememb operativnih programov v zvezi s: (a)
prenosom sredstev med prednostnimi nalogami Unije; (b)
uvajanjem ali umikom ukrepov oziroma vrst
dejavnosti; (c)
spremembami opisa ukrepov, vključno s pogoji
za upravičenost; (d)
spremembami iz člena 22(2) in dodatnimi
spremembami programa iz oddelka iz člena 20(1)(n). Poenostavljeni postopek se lahko uporabi le,
če spremembe iz točk (a) in (b) ne presegajo 5 % zneska,
dodeljenega prednostni nalogi Unije, ter 10 % zneska, dodeljenega
posameznemu ukrepu. 2. Ti izvedbeni akti se
sprejmejo po svetovalnem postopku iz člena 151(2). POGLAVJE II
Načrtovanje ukrepov, financiranih v okviru neposrednega upravljanja Člen 25
Letni delovni program 1. Za izvajanje poglavij I
in II naslova VI ter člena 92 Komisija z izvedbenimi akti
sprejme letni delovni program v skladu s cilji iz navedenih poglavij. Ti
izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz
člena 151(3). 2. V letnem delovnem programu so
navedeni zastavljeni cilji, pričakovani rezultati, način izvajanja in
skupni znesek izvajanja. Vsebuje tudi opis dejavnosti, ki bodo financirane,
navedbo zneska, dodeljenega posamezni dejavnosti, okvirni časovni razpored
izvajanja ter informacije o izvajanju. Pri nepovratnih sredstvih so navedeni
tudi prednostne naloge, bistvena merila za vrednotenje in največja stopnja
sofinanciranja. NASLOV V
UKREPI, FINANCIRANI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA POGLAVJE I
Trajnostni razvoj ribištva Člen 26
Specifični cilji Podpora iz tega poglavja prispeva k izvajanju
prednostnih nalog Unije iz člena 6(2) in (4). Člen 27
Splošni pogoji 1. Lastnik ribiškega plovila, ki
je prejel podporo iz člena 32(1)(b), člena 36,
člena 39(1)(a) ali člena 40(2) te uredbe, plovila vsaj 5 let
po datumu dejanskega izplačila upravičencu ne prenese v tretjo državo
zunaj Unije. 2. Operativni stroški niso
upravičeni, razen če je to izrecno določeno v tem poglavju. Člen 28
Inovacije 1. Za spodbujanje inovacij v
ribištvu lahko ESPR podpira projekte za razvoj ali uvajanje novih ali bistveno
izboljšanih izdelkov glede na stanje tehnike, novih ali izboljšanih postopkov
ter sistemov upravljanja in organizacijskih sistemov. 2. Dejavnosti, financirane v
skladu s tem členom, se morajo izvajati v sodelovanju z znanstvenim ali
tehničnim organom, ki ga prizna država članica in ki potrdi rezultate
takšnih dejavnosti. 3. O rezultatih dejavnosti,
financiranih v skladu s tem členom, države članice v skladu s
členom 143 ustrezno obveščajo javnost. Člen 29
Svetovalne službe 1. Za boljšo splošno
učinkovitost in večjo konkurenčnost gospodarskih subjektov lahko
ESPR podpira: (a)
študije izvedljivosti, s katerimi se oceni
sposobnost preživetja projektov, ki so potencialno upravičeni do podpore
iz tega poglavja; (b)
strokovno svetovanje o poslovnih in trženjskih
strategijah. 2. Študije izvedljivosti in
svetovanje iz odstavka 1(a) in (b) izvedejo priznani znanstveni ali
tehnični organi z zahtevanim svetovalnim znanjem, kot jih priznava
nacionalna zakonodaja posamezne države članice. 3. Podpora iz odstavka 1 se
dodeli gospodarskim subjektom ali organizacijam ribičev, ki jih priznava
država članica, ki je naročila izvedbo študije izvedljivosti iz
odstavka 1. 4. Države članice
zagotovijo, da se dejavnosti, financirane v skladu s tem členom, izberejo
po pospešenem postopku. 5. Podpora iz odstavka 1 se
zagotovi v obliki pavšalnih zneskov, ki ne presegajo 3 000 EUR. Ta
omejitev se ne uporablja, če je upravičenec organizacija
ribičev. Člen 30
Partnerstva med znanstveniki
in ribiči 1. Za pospešitev prenosa znanja
med znanstveniki in ribiči lahko ESPR podpira: (a)
vzpostavitev omrežja, v katerega so vključeni
vsaj en neodvisen znanstveni organ in ribiči ali vsaj ena organizacija
ribičev; (b)
dejavnosti, ki se izvajajo v okviru omrežja iz
točke (a). 2. Dejavnosti iz odstavka 1(b)
lahko zajemajo dejavnosti zbiranja podatkov, študije ter širjenje znanja in
najboljših praks. 3. Podpora iz odstavka 1 se
lahko dodeli subjektom javnega prava, ribičem, organizacijam ribičev
in nevladnim organizacijam, ki jih priznava država članica ali lokalne
akcijske skupine za ribištvo, kot so opredeljene v členu 62. Člen 31
Spodbujanje človeškega
kapitala in socialnega dialoga 1. Za spodbujanje
človeškega kapitala in socialnega dialoga lahko ESPR podpira: (a)
vseživljenjsko učenje, širjenje znanstvenih
spoznanj in inovativnih praks, pridobivanje novih strokovnih znanj ter
spretnosti, povezanih zlasti s trajnostnim upravljanjem morskih ekosistemov,
dejavnosti v okviru pomorskega sektorja, inovacije in podjetništvo; (b)
povezovanje v mreže ter izmenjavo izkušenj in
najboljše prakse med zainteresiranimi stranmi, tudi med organizacijami, ki
spodbujajo enake možnosti moških in žensk; (c)
spodbujanje socialnega dialoga na nacionalni,
regionalni ali lokalni ravni, ki vključuje ribiče in druge ustrezne
zainteresirane strani. 2. Podpora iz odstavka 1 se
dodeli tudi zakoncem samozaposlenih ribičev ali, če in kolikor
nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, življenjskim partnerjem
samozaposlenih ribičev, ki niso zaposleni delavci ali poslovni partnerji,
kadar v skladu s pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja,
običajno sodelujejo pri dejavnostih samozaposlenih ribičev ali
opravljajo pomožne naloge. Člen 32
Spodbujanje diverzifikacije
in ustvarjanja novih delovnih mest 1. Za spodbujanje diverzifikacije
in ustvarjanja novih delovnih mest zunaj ribištva lahko ESPR podpira: (a)
zagon podjetij zunaj ribištva; (b)
naknadno opremljanje plovil za mali priobalni
ribolov za njihovo prerazporeditev v dejavnosti zunaj ribištva. 2. Podpora iz odstavka 1(a)
se dodeli ribičem, ki: (a)
predložijo poslovni načrt o razvoju njihovih
novih dejavnosti; (b)
imajo ustrezna strokovna znanja in spretnosti, ki
jih je mogoče pridobiti z dejavnostmi, financiranimi v skladu s
členom 31(1)(a). 3. Podpora iz odstavka 1(b)
se dodeli malim priobalnim ribičem, ki imajo v lasti ribiško plovilo
Unije, registrirano kot aktivno plovilo, in ki so v dveh letih pred datumom
predložitve vloge vsaj 60 dni izvajali ribolovne dejavnosti na morju.
Dovoljenje za gospodarski ribolov, povezano z ribiškim plovilom, se
dokončno odvzame. 4. Upravičenci do podpore
iz odstavka 1 pet let po prejemu zadnjega plačila podpore ne izvajajo
profesionalnega ribolova. 5. Upravičeni stroški iz
odstavka 1(b) so omejeni na stroške predelave plovila, izvedene zaradi
prerazporeditve plovila. 6. Znesek finančne
pomoči, dodeljene v skladu z odstavkom 1(a), ne presega 50 %
predvidenega proračuna iz poslovnega načrta za posamezno dejavnost in
ne presega najvišjega zneska za posamezno dejavnost, tj. 50 000 EUR. Člen 33
Zdravje in varnost na krovu 1. Za izboljšanje delovnih
pogojev na krovu plovil za ribiče lahko ESPR podpira naložbe v ribiška
plovila ali opremo za posameznike, če te naložbe presegajo standarde, ki
jih zahteva nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Unije. 2. Podpora se dodeli
ribičem ali lastnikom ribiških plovil. 3. Če dejavnost
vključuje naložbo v ribiško plovilo, se podpora za posamezno plovilo
dodeli le enkrat v programskem obdobju. Če dejavnost vključuje
naložbo v opremo za posameznike, se podpora posameznemu upravičencu dodeli
le enkrat v programskem obdobju. 4. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s
katerimi določi vrste upravičenih dejavnosti iz odstavka 1. Člen 34
Podpora sistemom prenosljivih
ribolovnih koncesij SRP 1. Za vzpostavitev ali spremembo
sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij iz člena 27 [uredbe o SRP]
lahko ESPR podpira: (a)
oblikovanje in razvoj tehničnih ter upravnih
sredstev, potrebnih za vzpostavitev ali delovanje sistema prenosljivih
ribolovnih koncesij; (b)
sodelovanje zainteresiranih strani pri oblikovanju
in razvoju sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij; (c)
spremljanje in vrednotenje sistemov prenosljivih
ribolovnih koncesij; (d)
upravljanje sistemov prenosljivih koncesij. 2. Podpora iz odstavka 1(a),
(b) in (c) se dodeli le javnim organom. Podpora iz odstavka 1(d) tega
člena se dodeli javnim organom, pravnim in fizičnim osebam ali
priznanim organizacijam proizvajalcev, ki sodelujejo pri kolektivnem
upravljanju združenih prenosljivih ribolovnih koncesij v skladu s
členom 28(4) uredbe o skupni ribiški politiki. Člen 35
Podpora izvajanju
ohranitvenih ukrepov v okviru SRP 1. Za zagotovitev
učinkovitega izvajanja ohranitvenih ukrepov iz členov 17
in 21 [uredbe o skupni ribiški politiki] lahko ESPR podpira: (a)
oblikovanje in razvoj tehničnih ter upravnih
sredstev, potrebnih za izvajanje ohranitvenih ukrepov iz členov 17 in
21 [uredbe o skupni ribiški politiki]; (b)
sodelovanje zainteresiranih strani pri oblikovanju
in izvajanju ohranitvenih ukrepov v smislu členov 17 in 21 [uredbe o
skupni ribiški politiki]. 2. Podpora iz odstavka 1 se
dodeli le javnim organom. Člen 36
Omejitev vpliva ribolova na morsko okolje 1. Za zmanjšanje vpliva ribolova
na morsko okolje, spodbujanje odprave zavržkov in olajšanje prehoda na
izkoriščanje živih morskih bioloških virov, s katerim se populacije
lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo nad ravnmi, ki omogočajo
največji trajnostni donos, lahko ESPR podpira naložbe v opremo za: (a)
izboljšanje selektivnosti ribolovnih orodij glede
velikosti ali vrste; (b)
zmanjšanje naključnega ulova komercialnih
staležev ali drugega prilova; (c)
omejitev fizičnih in bioloških vplivov
ribolova na ekosistem ali morsko dno. 2 Podpora za posamezno ribiško
plovilo Unije in posamezno vrsto opreme se ne dodeli več kot enkrat v
programskem obdobju. 3. Podpora se dodeli le, kadar
je orodje ali druga oprema iz odstavka 1 bolj selektivna glede velikosti
ali ima manjši vpliv na neciljne vrste kot standardno orodje ali druga oprema,
dovoljena v skladu z zakonodajo Unije ali ustrezno nacionalno zakonodajo držav
članic, sprejeto v okviru regionalizacije iz [uredbe o SRP]. 4. Podpora se dodeli: (a)
lastnikom ribiških plovil Unije, katerih plovila so
registrirana kot aktivna plovila in so izvajala ribolovno dejavnost na morju
vsaj 60 dni v obdobju dveh let pred datumom predložitve vloge; (b)
ribičem, ki so lastniki nadomeščene
opreme in so delali na krovu ribiškega plovila Unije vsaj 60 dni v obdobju
dveh let pred datumom predložitve vloge; (c)
organizacijam ribičev, ki jih priznava država
članica. Člen 37
Inovacije, povezane z
ohranjanjem morskih bioloških virov 1. Da bi se prispevalo k odpravi
zavržkov in prilova ter olajšal prehod na izkoriščanje živih morskih
bioloških virov, s katerim se populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo
nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, lahko ESPR podpira
projekte, katerih cilj je razvoj ali uvedba novega tehničnega ali
organizacijskega znanja, s katerim se zmanjšujejo vplivi ribolovnih dejavnosti
na okolje ali dosega bolj trajnostna uporaba morskih bioloških virov. 2. Dejavnosti, financirane v
skladu s tem členom, se morajo izvajati v sodelovanju z znanstvenim ali
tehničnim organom, ki ga priznava nacionalna zakonodaja posamezne države
članice in ki potrdi rezultate takšnih dejavnosti. 3. O rezultatih dejavnosti,
financiranih v skladu s tem členom, države članice v skladu s
členom 143 ustrezno obveščajo javnost. 4. Ribiška plovila,
vključena v projekte, ki se financirajo v okviru tega člena, ne smejo
presegati 5 % plovil nacionalnega ladjevja ali 5 % tonaže
nacionalnega ladjevja v bruto tonaži, izračunane v času predložitve
vloge. 5. Dejavnosti, ki obsegajo
preskušanje novih ribolovnih orodij ali tehnik, se izvajajo v okviru omejitev
ribolovnih možnosti, dodeljenih državi članici. 6. Neto prihodek, ki se ustvari
s sodelovanjem ribiškega plovila pri dejavnosti, se odšteje od upravičenih
odhodkov dejavnosti. 7. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranega akta, s katerim
določi izračun neto prihodka iz odstavka 6, povezanega z
ustreznim časovnim obdobjem. Člen 38
Varstvo in obnova morske
biotske raznovrstnosti in ekosistemov v okviru trajnostnih ribolovnih
dejavnosti 1. Za spodbujanje sodelovanja
ribičev pri varstvu in obnovi morske biotske raznovrstnosti in
ekosistemov, vključno s storitvami, ki jih opravljajo v okviru trajnostnih
ribolovnih dejavnosti, lahko ESPR podpira naslednje dejavnosti: (a)
pobiranje odpadkov iz morja, kot je odstranjevanje
izgubljenih ribolovnih orodij in morskih odpadkov; (b)
izgradnjo ali postavljanje mirujočih ali
premičnih naprav za varovanje ter spodbujanje razvoja morskih živalskih in
rastlinskih vrst; (c)
prispevanje k boljšemu upravljanju ali ohranjanju
virov; (d)
upravljanje, obnova in spremljanje območij
NATURA 2000 v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992
o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in
rastlinskih vrst[28]
ter Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009
o ohranjanju prosto živečih ptic[29],
v skladu s prednostnimi okviri ukrepanja, sprejetimi v skladu z Direktivo
Sveta 92/43/EGS; (e)
upravljanje, obnova in spremljanje zaščitenih
morskih območij v zvezi z izvajanjem prostorskih varovalnih ukrepov iz
člena 13(4) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2008/56/ES; (f)
sodelovanje pri drugih ukrepih, katerih cilja sta
ohranitev in krepitev storitev v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in ekosistemi,
kot je obnova morskih in obalnih habitatov v podporo trajnostnim staležem rib. 2. Dejavnosti iz tega člena
izvajajo subjekti javnega prava in vključujejo ribiče ali
organizacije ribičev, ki jih priznava država članica, ali nevladne
organizacije v partnerstvu z organizacijami ribičev ali lokalnimi
akcijskimi skupinami za ribištvo, kot so opredeljene v členu 62. 3. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s
katerimi: (a)
določi upravičene vrste dejavnosti iz
odstavka 1 tega člena; (b)
opredeli upravičene stroške iz odstavka 1. Člen 39
Ublažitev podnebnih sprememb 1. Za ublažitev učinkov
podnebnih sprememb lahko ESPR podpira: (a)
naložbe v ribiška plovila s ciljem zmanjšanja
emisij onesnaževal ali toplogrednih plinov in povečanja energetske
učinkovitosti ribiških plovil; (b)
presoje in programe energetske učinkovitosti. 2. Podpora ne prispeva k
nadomestitvi ali posodobitvi glavnih ali pomožnih motorjev. Podpora se dodeli
le lastnikom ribiških plovil in za posamezno ribiško plovilo ne več kot
enkrat na programsko obdobje. 3. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s
katerimi določi upravičene naložbe iz odstavka 1(a). Člen 40
Kakovost proizvodov in
uporaba naključnega ulova 1. Za večjo kakovost
ulovljenih rib lahko ESPR podpira naložbe v ribiška plovila. 2. Za boljšo uporabo
naključnega ulova lahko ESPR podpira naložbe v ribiška plovila z namenom
čim boljšega izkoriščanja naključnega ulova komercialnih
staležev in uporabe premalo izkoriščenih delov ulovljenih rib v skladu s
členom 15 [uredbe o skupni ribiški politiki] in členom 8(b)
[Uredbe (EU) št. o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode
iz ribogojstva]. 3. Podpora iz tega člena se
za posamezno ribiško plovilo ali posameznemu upravičencu ne dodeli
več kot enkrat na programsko obdobje. 4. Podpora iz odstavka 1 se
dodeli le lastnikom ribiških plovil Unije, katerih plovila so izvajala
ribolovno dejavnost na morju vsaj 60 dni v obdobju dveh let pred datumom
predložitve vloge. Člen 41
Ribiška pristanišča,
mesta iztovarjanja in zavetja 1. Za povečanje kakovosti
iztovorjenih proizvodov, povečanje energetske učinkovitosti,
prispevanje k varstvu okolja ali izboljšanje varnostnih in delovnih pogojev
lahko ESPR podpira naložbe, ki izboljšujejo infrastrukturo ribiških
pristanišč ali mesta iztovarjanja, vključno z naložbami v
infrastrukturo za zbiranje smeti in morskih odpadkov. 2. Za lažjo uporabo
naključnega ulova lahko ESPR podpira naložbe v ribiška pristanišča in
mesta iztovarjanja, kar omogoča čim boljše izkoriščanje
naključnega ulova komercialnih staležev in uporabo premalo
izkoriščenih delov ulovljenih rib v skladu s členom 15 [uredbe o
skupni ribiški politiki] in členom 8(b) [Uredbe (EU)
št. [...] o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz
ribogojstva]. 3. Za izboljšanje varnosti
ribičev lahko ESPR podpira naložbe v izgradnjo ali posodobitev zavetij. 4. Podpora ne zajema izgradnje
novih pristanišč, novih mest iztovarjanja ali novih prodajnih dvoran. Člen 42
Ribolov v celinskih vodah 1. Za zmanjšanje vpliva ribolova
v celinskih vodah na okolje, povečanje energetske učinkovitosti,
povečanje kakovosti iztovorjenih rib ali izboljšanje varnostnih ali
delovnih pogojev lahko ESPR podpira naslednje naložbe: (a)
naložbe v ribiška plovila ali opremo za posameznike
v skladu s členom 33 in pod pogoji iz navedenega člena; (b)
naložbe v opremo v skladu s členom 36 in
pod pogoji iz navedenega člena; (c)
naložbe v ribiška plovila ter presoje in programe
energetske učinkovitosti v skladu s členom 39 ter pod pogoji iz
navedenega člena; (d)
naložbe v obstoječa pristanišča in mesta
iztovarjanja v skladu s členom 41 ter pod pogoji iz navedenega
člena. 2 V odstavku 1: (a)
se sklicevanja na ribiška plovila v
členih 33, 36 in 39 štejejo kot sklicevanja na plovila, ki
delujejo izključno v celinskih vodah; (b)
se sklicevanje na morsko okolje v členu 36
šteje kot sklicevanje na okolje, v katerem delujejo plovila za ribolov v
celinskih vodah. 3. Da bi ribiči v celinskih
vodah ohranili diverzifikacijo, lahko ESPR podpira prerazporeditev plovil, ki
se uporabljajo pri ribolovu v celinskih vodah, v druge dejavnosti zunaj
ribolova pod pogoji iz člena 32 te uredbe. 4. V odstavku 3 se
sklicevanja na ribiška plovila v členu 32 štejejo kot sklicevanja na
plovila, ki delujejo izključno v celinskih vodah. 5. Da bi se zagotovila varstvo
in razvoj vodnih živalskih in rastlinskih vrst, lahko ESPR podpira sodelovanje
ribičev v celinskih vodah pri upravljanju, obnovi in spremljanju
območij NATURA 2000, kadar ta območja neposredno zadevajo
ribolovne dejavnosti in rehabilitacijo celinskih voda, vključno z
drstitvenimi območji in selitvenimi potmi za selitvene vrste, brez
poseganja v člen 38(1)(d). 6. Države članice
zagotovijo, da plovila, ki prejmejo podporo v skladu s tem členom, še
naprej delujejo izključno v celinskih vodah. POGLAVJE II
Trajnostni razvoj ribogojstva Člen 43
Specifični cilji Podpora iz tega poglavja prispeva k izvajanju
prednostnih nalog Unije iz člena 6(2) in (4). Člen 44
Splošni pogoji 1. Podpora iz tega poglavja je
omejena na nosilce dejavnosti ribogojstva, razen če je izrecno
določeno drugače. 2. Kadar dejavnosti obsegajo
naložbe v opremo ali infrastrukturo, ki zagotavljajo skladnost z zahtevami v
zvezi z okoljem, zdravjem ljudi ali živali, higieno ali dobrim počutjem
živali v skladu z zakonodajo Unije, in začnejo veljati po letu 2014,
se lahko pomoč dodeli do datuma, ko standardi postanejo za nosilce
dejavnosti zavezujoči. Člen 45
Inovacije 1. Za spodbujanje inovacij v
ribogojstvu lahko ESPR podpira naslednje dejavnosti: (a)
uvajanje novega tehničnega ali
organizacijskega znanja v ribogojnicah, ki zmanjšuje njihov vpliv na okolje ali
spodbuja bolj trajnostno izkoriščanje virov v ribogojstvu; (b)
razvijanje ali uvajanje novih ali bistveno
izboljšanjih proizvodov glede na najsodobnejše, nove ali izboljšane postopke
ter nove ali izboljšane sisteme upravljanja in organizacijske sisteme. 2. Dejavnosti iz tega člena
se morajo izvajati v sodelovanju z znanstvenim ali tehničnim organom, ki
ga priznava nacionalna zakonodaja posamezne države članice in ki potrdi
rezultate takšnih dejavnosti. 3. O rezultatih dejavnosti, ki
prejemajo podporo, države članice v skladu s členom 143 ustrezno
obveščajo javnost. Člen 46
Naložbe v ribogojstvo na
odprtem morju in neprehransko ribogojstvo 1. Za spodbujanje oblik
ribogojstva z velikimi možnostmi za rast lahko ESPR podpira naložbe v razvoj
ribogojstva na odprtem morju ali neprehranskega ribogojstva. 2. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s
katerimi določi vrste dejavnosti in upravičene stroške. Člen 47
Nove oblike prihodka in
dodana vrednost 1. Za spodbujanje podjetništva v
ribogojstvu lahko ESPR podpira naložbe, ki prispevajo k: (a)
ustvarjanju dodane vrednosti proizvodov iz
ribogojstva, zlasti tako, da se nosilcem dejavnosti ribogojstva omogoči
samostojno izvajanje predelave, trženja in neposredne prodaje lastnih
proizvodov iz ribogojstva; (b)
diverzifikaciji prihodka nosilcev dejavnosti
ribogojstva z razvojem novih ribogojnih vrst z dobrimi tržnimi možnostmi; (c)
diverzifikaciji prihodka nosilcev dejavnosti
ribogojstva z razvojem dopolnilnih dejavnosti zunaj ribogojstva. 2. Podpora iz odstavka 1(c)
se dodeli le nosilcem dejavnosti ribogojstva, če so dopolnilne dejavnosti
zunaj ribogojstva povezane z osnovnim poslovanjem podjetja na področju
ribogojstva, kot so turistični ribolov, okoljske storitve ribogojstva ali
izobraževalne dejavnosti na področju ribogojstva. Člen 48
Službe za pomoč pri
upravljanju ribogojnic, nadomeščanje v ribogojnicah in svetovanje
ribogojnicam 1. Za boljšo splošno
učinkovitost in večjo konkurenčnost ribogojnic lahko ESPR
podpira: (a)
ustanovitev služb za pomoč pri upravljanju
ribogojnic, nadomeščanje v ribogojnicah in svetovanje ribogojnicam; (b)
zagotovitev svetovalnih storitev za ribogojnice na
tehničnem, znanstvenem, pravnem ali gospodarskem področju. 2. Svetovalne storitve iz
odstavka 1(b) zajemajo: (a)
potrebe glede upravljanja za skladnost ribogojstva
z zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo na področju varstva okolja ter
zahtevami pomorskega prostorskega načrtovanja; (b)
presojo vplivov na okolje; (c)
potrebe glede upravljanja za skladnost ribogojstva
z zakonodajo Unije na področju zdravja in dobrega počutja vodnih
živali ali javnega zdravja; (d)
zdravstvene in varnostne standarde na podlagi
zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje; (e)
trženjske in poslovne strategije. 3. Podpora iz odstavka (1)(a)
se dodeli le subjektom javnega prava, ki so izbrani za ustanovitev svetovalnih
služb za ribogojnice. Podpora iz odstavka (1)(b) se dodeli le malim in
srednje velikim podjetjem na področju ribogojstva ali organizacijam
proizvajalcev na področju ribogojstva. 4. Ribogojnice prejmejo podporo
za svetovalne storitve za posamezno kategorijo storitev iz odstavka 2(a)
do (e) le enkrat na programsko obdobje. Člen 49
Spodbujanje človeškega
kapitala in povezovanja v mreže 1. Za spodbujanje
človeškega kapitala in povezovanja v mreže na področju ribogojstva
lahko ESPR podpira: (a)
vseživljenjsko učenje, širjenje znanstvenega
znanja in inovativnih praks ter pridobivanje novih strokovnih znanj in
spretnosti na področju ribogojstva; (b)
povezovanje v mreže ter izmenjavo izkušenj in
najboljših praks med nosilci dejavnosti ribogojstva ali strokovnimi
organizacijami in drugimi zainteresiranimi stranmi, vključno z
znanstvenimi organi ali organi, ki spodbujajo enake možnosti med moškimi in
ženskami. 2. Podpora iz odstavka 1(a)
se ne dodeli velikim nosilcem dejavnosti ribogojstva. Člen 50
Povečanje potenciala
ribogojnic 1. Za prispevanje k razvoju
ribogojnic in infrastrukture lahko ESPR podpira: (a)
določitev in kartiranje najprimernejših
območij za razvoj ribogojstva ter upoštevanje postopkov pomorskega
prostorskega načrtovanja, kadar je to ustrezno; (b)
izboljšanje infrastrukture ribogojnih območij,
vključno s komasacijami, oskrbo z energijo ali upravljanjem voda; (c)
ukrepe, ki jih sprejmejo in izvedejo pristojni
organi v skladu s členom 9(1) Direktive 2009/147/ES ali
členom 16(1) Direktive 92/43/ES, katerih cilj je preprečiti
resno škodo za ribogojstvo. 2. Upravičenci do podpore
iz tega člena so le subjekti javnega prava. Člen 51
Spodbujanje novih ribogojcev 1. Za spodbujanje podjetništva v
ribogojstvu lahko ESPR podpira ustanovitev nosilcev dejavnosti ribogojstva s
strani novih ribogojcev začetnikov. 2. Podpora iz odstavka 1 se
dodeli ribogojcem, ki vstopajo v sektor, če: (a)
imajo ustrezna strokovna znanja in spretnosti ter
sposobnosti; (b)
prvič ustanavljajo mikro ali malo podjetje na
področju ribogojstva kot vodilne osebe v takšnem podjetju; (c)
predložijo poslovni načrt o razvoju svojih
ribogojnih dejavnosti. 3. Da bi ribogojci, ki vstopajo
v sektor, pridobili ustrezna strokovna znanja in spretnosti, so lahko
upravičeni do podpore iz člena 49(1)(a). Člen 52
Spodbujanje ribogojstva z
visoko ravnjo varstva okolja Za bistveno zmanjšanje vpliva ribogojstva na
okolje lahko ESPR podpira naslednje naložbe: (a)
omogočanje bistvenega zmanjšanja vpliva
nosilcev dejavnosti ribogojstva na vodo, zlasti z zmanjšanjem količine
porabljene vode ali izboljšanjem kakovosti izhodne vode, vključno z
uporabo večtrofičnih ribogojnih sistemov; (b)
omejitev negativnega vpliva nosilcev dejavnosti
ribogojstva na naravo in biotsko raznovrstnost; (c)
nakup opreme za zaščito ribogojnic pred
plenilci v naravi, za katere velja varstvo v skladu z Direktivo Sveta in
Evropskega parlamenta 2009/147/EGS ter Direktivo Sveta 92/43/ES; (d)
povečanje energetske učinkovitosti in
spodbujanje prehoda nosilcev dejavnosti ribogojstva na obnovljive vire
energije; (e)
obnovo obstoječih ribogojnih ribnikov ali
lagun z odstranitvijo blata ali mogočimi ukrepi za preprečevanje nalaganja
blata. Člen 53
Prehod na sistem za okoljsko
ravnanje in presojo ter ekološko ribogojstvo 1. Za spodbujanje razvoja
ekološkega ali energetsko učinkovitega ribogojstva lahko ESPR podpira: (a)
prehod s konvencionalnih ribogojnih metod
proizvodnje na ekološko ribogojstvo v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007
z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju
ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91[30] ter v skladu z Uredbo
Komisije (ES) št. 710/2009 z dne 5. avgusta 2009 o spremembi
Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za
izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z določitvijo
podrobnih pravil o ekološkem gojenju živali iz ribogojstva in ekološki
pridelavi morskih alg[31]; (b)
sodelovanje v sistemu Unije za okoljsko ravnanje in
presojo, ki ga vzpostavlja Uredba (ES) št. 761/2001 Evropskega
parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o prostovoljnem sodelovanju
organizacij v sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS)[32]. 2. Podpora se dodeli le
upravičencem, ki se zavežejo, da bodo vsaj 3 leta sodelovali v
sistemu EMAS ali vsaj 5 let izpolnjevali zahteve ekološke pridelave. 3. Podpora se dodeli v obliki
nadomestila za največ dve leti v obdobju preusmeritve podjetja v ekološko
pridelavo ali v obdobju priprave za sodelovanje v sistemu EMAS. 4. Države članice
izračunajo nadomestilo na podlagi: (a)
izgube prihodka ali dodatnih stroškov v obdobju
prehoda s konvencionalne na ekološko pridelavo za dejavnosti, upravičene v
skladu z odstavkom 1(a) tega člena; (b)
dodatnih stroškov zaradi priprave na sodelovanje v
sistemu EMAS in njegovo uporabo v primeru dejavnosti, upravičenih v skladu
z odstavkom 1(b). Člen 54
Ribogojstvo, ki zagotavlja
okoljske storitve 1. Za spodbujanje razvoja
ribogojstva, ki zagotavlja okoljske storitve, lahko ESPR podpira: (a)
ribogojne metode, ki so združljive s posebnimi
okoljskimi potrebami in za katere veljajo posebne zahteve za upravljanje, ki
izhajajo iz določitve območij NATURA 2000 v skladu z Direktivo
Sveta 92/43/EGS ter Direktivo 2009/147/ES Evropskega parlamenta in
Sveta; (b)
sodelovanje pri ohranjanju in razmnoževanju vodnih
živali ex-situ v okviru programov za ohranjanje in obnovo biotske
raznovrstnosti, ki jih razvijejo javni organi ali se izvajajo pod njihovim
nadzorom; (c)
oblike ekstenzivnega ribogojstva, vključno z
ohranjanjem in izboljševanjem okolja, biotsko raznovrstnostjo ter upravljanjem
s krajino in tradicionalnimi značilnostmi na ribogojnih območjih. 2. Podpora iz odstavka 1(a)
se dodeli v obliki letnega nadomestila za nastale dodatne stroške ali izpadli
prihodek, ki je posledica zahtev za upravljanje na zadevnih območjih
zaradi izvajanja Direktive Sveta 92/43/EGS ali Direktive 2009/147/ES
Evropskega parlamenta in Sveta. 3. Podpora iz odstavka 1(c)
se dodeli le, kadar se upravičenci zavežejo, da bodo najmanj pet let
izpolnjevali okoljske zahteve v ribogojstvu, ki presegajo uporabo zakonodaje
Unije in nacionalne zakonodaje. Okoljske koristi dejavnosti se dokažejo s
predhodno oceno, za katero so odgovorni pristojni organi, ki jih določi država
članica, razen če so okoljske koristi zadevne dejavnosti že priznane. 4. Podpora, ki se zagotovi v
skladu z odstavkom 1(c), se dodeli v obliki letnega nadomestila za nastale
dodatne stroške. 5. O rezultatih dejavnosti, za
katere se dodeli podpora v skladu s tem členom, države članice v
skladu s členom 143 ustrezno obveščajo javnost. Člen 55
Ukrepi v zvezi z javnim
zdravjem 1. ESPR podpira nadomestilo
gojiteljem mehkužcev za začasno ustavitev pridobivanja gojenih mehkužcev
izključno zaradi javnega zdravja. 2. Podpora se lahko dodeli le,
kadar je začasna ustavitev pridobivanja gojenih mehkužcev zaradi
okuženosti posledica širjenja planktona, ki proizvaja toksine, ali prisotnosti
planktona, ki vsebuje biotoksine, in kadar: (a) traja več kot štiri mesece zapored
ali (b) je izguba zaradi začasne ustavitve
pridobivanja gojenih mehkužcev večja od 35 % letnega prometa
zadevnega podjetja, izračunanega na podlagi povprečnega prometa
podjetja v preteklih treh letih. 3. Obdobje, za katero se lahko
dodeli nadomestilo, znaša v celotnem programskem obdobju največ 12 mesecev. Člen 56
Ukrepi za zdravje in dobro
počutje živali 1. Da se pri delovanju nosilcev
dejavnosti ribogojstva spodbujata zdravje in dobro počutje živali, zlasti
v smislu preprečevanja in biološke varnosti, lahko ESPR podpira: (a)
nadzor in izkoreninjenje bolezni v ribogojstvu pod
pogoji iz Odločbe Sveta 2009/470/ES o odhodkih na področju
veterine; (b)
razvoj splošnih najboljših praks in najboljših
praks, ki so značilne za določene vrste, ali kodeksov najboljših
praks glede biološke varnosti ali potreb za dobro počutje živali v
ribogojstvu; (c)
povečanje razpoložljivosti zdravil za uporabo
v veterinarski medicini, za uporabo v ribogojstvu in spodbujanju ustrezne
uporabe takšnih zdravil z izvedbo farmacevtskih študij ter širjenjem in
izmenjavo informacij. 2. Podpora iz odstavka 1(c)
ne zajema nakupa zdravil za uporabo v veterinarski medicini. 3. O rezultatih študij,
financiranih v skladu z odstavkom 1(c), morajo države članice v
skladu s členom 143 ustrezno poročati in obveščati javnost. 4. Podpora se lahko dodeli tudi
subjektom javnega prava. Člen 57
Zavarovanje staleža v
ribogojstvu 1. Da se zavaruje prihodek
proizvajalcev na področju ribogojstva, lahko ESPR podpre prispevek k
zavarovanju staleža v ribogojstvu, s katerim se krijejo izgube zaradi: (a)
naravnih nesreč; (b)
škodljivih podnebnih pojavov; (c)
nenadnih sprememb kakovosti vode; (d)
bolezni v ribogojstvu ali uničenja proizvodnih
zmogljivosti. 2. Zadevna država članica
uradno kot takega prizna škodljiv podnebni pojav ali izbruh bolezni v
ribogojstvu. Države članice lahko po potrebi vnaprej
določijo merila, na podlagi katerih se lahko podeli takšno uradno
priznanje. 3. Podpora se dodeli le za
pogodbe o zavarovanju staleža v ribogojstvu, ki pokrivajo gospodarske izgube v
skladu z odstavkom 1, ki so večje od 30% povprečne letne
proizvodnje ribogojca. POGLAVJE III
Trajnostni razvoj ribiških območij Oddelek 1
Področje uporabe in cilji Člen 58
Področje uporabe ESPR podpira trajnostni razvoj ribiških
območij na podlagi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz
člena 28 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]. Člen 59
Specifični cilji Finančna podpora iz tega poglavja
prispeva k izvajanju prednostnih nalog Unije iz člena 6(1). Oddelek 2
Ribiška območja, lokalna parnerstva in lokalne razvojne strategije Člen 60
Ribiška območja 1. Ribiško območje,
upravičeno do podpore, je: (a)
omejeno glede na velikost in običajno manjše
kot raven NUTS 3 skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot
v smislu Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z
dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije
statističnih teritorialnih enot (NUTS)[33]
ter (b)
funkcionalno skladno v geografskem, gospodarskem in
socialnem smislu, pri čemer se zlasti upoštevata sektorja ribištva in
ribogojstva, ter ima zadostno kritično maso človeških, finančnih
in gospodarskih virov za podporo uspešne lokalne razvojne strategije. 2. Države članice v
operativnem programu določijo postopek za izbiro območij,
vključno z uporabljenimi merili. Člen 61
Celovite lokalne razvojne strategije 1. Za namene ESPR celovita
lokalna razvojna strategija iz člena 28(1)(c) [Uredbe (EU)
št. [...] o skupnih določbah] temelji na vzajemnem delovanju akterjev
in projektov iz različnih sektorjev lokalnega gospodarstva, zlasti
sektorjev ribištva in ribogojstva. 2. Za prispevek k doseganju
ciljev iz člena 59 lokalne razvojne strategije: (a)
čim bolj povečujejo sodelovanje sektorjev
ribištva in ribogojstva v trajnostnem razvoju obalnih in celinskih ribiških
območij; (b)
zagotavljajo, da lokalne skupnosti v celoti
izkoriščajo možnosti, ki jih ponuja pomorski in obalni razvoj. 3. Strategija mora biti skladna
z možnostmi in potrebami, opredeljenimi na zadevnem območju, ter
prednostnimi nalogami Unije za ESPR. Strategije so lahko različne: od
strategij, ki se osredotočajo na ribištvo, do širših strategij, ki so
usmerjene v diverzifikacijo ribiških območij. Strategija obsega več
kot le zbiranje dejavnosti ali primerjavo sektorskih ukrepov. 4. Celovita lokalna razvojna
strategija iz člena 29 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih
določbah], ki je upravičena do financiranja ESPR, vključuje tudi
vsaj naslednje elemente: (a)
opis in utemeljitev članstva lokalnih
akcijskih skupin za ribištvo; (b)
utemeljitev predlaganega proračuna ESPR in
dodelitev sredstev opredeljenim lokalnim prednostnim nalogam. 5. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov glede
vsebine akcijskega načrta iz člena 29(1)(e) [Uredbe (EU)
št. [...] o skupnih določbah]. 6. Države članice v
operativnem programu opredelijo merila za izbiro lokalnih razvojnih strategij,
ki izražajo dodano vrednost pristopa, ki ga vodi skupnost. Člen 62
Lokalne akcijske skupine za
ribištvo 1. Za namene ESPR se lokalne
akcijske skupine iz člena 28(1)(b) [Uredbe (EU) št. [...] o
skupnih določbah] imenujejo lokalne akcijske skupine za ribištvo. 2. Lokalne akcijske skupine za
ribištvo predlagajo celovito lokalno razvojno strategijo, ki temelji vsaj na
elementih, navedenih v členu 61, pri čemer so odgovorne za njeno
izvedbo. 3. Lokalne akcijske skupine za
ribištvo: (a)
izražajo glavno osredotočenost svoje
strategije in družbeno-gospodarsko sestavo območja z uravnoteženo
zastopanostjo glavnih zainteresiranih strani, vključno z zasebnim
sektorjem, javnim sektorjem in civilno družbo; (b)
zagotavljajo pomembno zastopanost sektorjev
ribištva in ribogojstva. 4. Če lokalno razvojno
strategijo poleg ESPR podpirajo še drugi skladi, se v skladu z merili iz
odstavka 3 ustanovi poseben izbirni organ za projekte, ki jih podpira
ESPR. 5. Najosnovnejše naloge lokalnih
akcijskih skupin za ribištvo so določene v členu 30(3)
[Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]. 6. Lokalne akcijske skupine za
ribištvo lahko izvajajo tudi dodatne naloge, ki jim jih dodeli organ
upravljanja in/ali plačilna agencija. 7. Zadevne vloge lokalne
akcijske skupine za ribištvo, organa upravljanja/plačilne agencije za vse
naloge izvajanja v zvezi s strategijo se jasno opišejo v operativnem programu. Oddelek 3
Upravičene dejavnosti Člen 63
Podpora iz ESPR za celovit
lokalni razvoj 1. Dejavnosti, upravičene v
skladu s tem oddelkom, so določene v členu 31 [Uredbe (EU)
št. [...] o skupnih določbah]. 2. Lokalne akcijske skupine
lahko zahtevajo izplačilo predplačila od pristojne plačilne
agencije, če je ta možnost na voljo v operativnem programu. Znesek
predplačil ne presega 50 % javne podpore v zvezi s tekočimi
stroški. Člen 64
Pripravljalna podpora 1. Pripravljalna podpora zajema
krepitev zmogljivosti, usposabljanje in povezovanje v mreže z namenom priprave
ter izvedbe lokalne razvojne strategije. 2. Komisija je v skladu s členom 150
pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov glede opredelitve
upravičenih stroškov dejavnosti v skladu z odstavkom 1. Člen 65
Izvajanje lokalnih razvojnih
strategij 1. Podpora za izvajanje lokalnih
razvojnih strategij se lahko dodeli za naslednje cilje: (a)
zagotavljanje dodane vrednosti, ustvarjanje
delovnih mest in spodbujanje inovacij v vseh fazah dobavne verige na
področju ribištva in ribogojstva; (b)
podpiranje diverzifikacije in ustvarjanja delovnih
mest na ribiških območjih, zlasti v drugih pomorskih sektorjih; (c)
povečevanje in izkoriščanje okoljskih
sredstev ribiških območij, vključno z dejavnostmi za ublažitev
podnebnih sprememb; (d)
spodbujanje socialne blaginje in kulturne
dediščine na ribiških območjih, vključno s pomorsko kulturno
dediščino; (e)
krepitev vloge ribiških skupnosti v lokalnem
razvoju ter upravljanje lokalnih ribolovnih virov in pomorskih dejavnosti. 2. Dodeljena podpora lahko
vključuje ukrepe iz poglavij I in II iz tega naslova, če
obstaja jasna utemeljitev za njihovo upravljanje na lokalni ravni. Če se
pomoč dodeli za dejavnosti v okviru teh ukrepov, se uporabijo ustrezni
pogoji ter lestvice prispevkov za posamezno dejavnost, ki so določeni v
poglavjih I in II iz tega naslova. Člen 66
Dejavnosti sodelovanja 1. Podpora iz člena 31(c)
[Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] se lahko dodeli: (a)
medregijskim ali čezmejnim projektom
sodelovanja; (b)
za pripravljalno tehnično podporo za
medregijske in čezmejne projekte sodelovanja, če lahko lokalne
akcijske skupine dokažejo, da se pripravljajo na izvedbo projekta. „Medregijsko sodelovanje“ pomeni sodelovanje
znotraj države članice. „Čezmejno sodelovanje“ pomeni sodelovanje med
območji različnih držav članic in z območji tretjih držav. 2. Poleg drugih lokalnih
akcijskih skupin za ribištvo je lahko partner lokalne akcijske skupine za
ribištvo v okviru ESPR lokalno javno-zasebno partnerstvo, ki izvaja lokalno
razvojno strategijo v Uniji ali zunaj nje. 3. Kadar projektov sodelovanja
ne izberejo lokalne akcijske skupine za ribištvo, države članice
vzpostavijo sistem tekočih prijav projektov sodelovanja. Države
članice najpozneje dve leti od datuma odobritve njihovega operativnega
programa objavijo nacionalne ali regionalne upravne postopke v zvezi z izbiro
projektov čezmejnega sodelovanja in seznam upravičenih stroškov. 4. Projekti sodelovanja se
odobrijo najpozneje štiri mesece po datumu prijave projekta. 5. Države članice obvestijo
Komisijo o odobrenih čezmejnih projektih sodelovanja. Člen 67
Tekoči stroški in
animacija 1. Tekoči stroški iz
člena 31(d) [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]
so povezani z upravljanjem izvajanja lokalne razvojne strategije prek
lokalne akcijske skupine za ribištvo. 2. Stroški za animacijo
ribiškega območja iz člena 31(d) [Uredbe (EU)
št. [...] o skupnih določbah] zajemajo dejavnosti
obveščanja o lokalni razvojni strategiji in naloge razvoja projekta. 3. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v zvezi z
opredelitvijo upravičenih stroškov dejavnosti iz odstavkov 1 in 2. POGLAVJE IV
Ukrepi, povezani s trženjem in predelavo Člen 68
Specifični cilji Podpora iz tega poglavja prispeva k doseganju
specifičnih ciljev iz poglavij I in II iz tega naslova. Člen 69
Načrti proizvodnje in
trženja 1. ESPR lahko podpira pripravo
in izvajanje načrta proizvodnje in trženja iz člena 32
[Uredbe (EU) o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz
ribogojstva]. 2. Odhodki v zvezi z
načrtom proizvodnje in trženja so upravičeni do prispevka iz ESPR
šele potem, ko pristojni organi v posamezni državi članici odobrijo letno
poročilo iz člena 32(4) [Uredbe (EU) o skupni ureditvi
trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva]. 3. Podpora, ki se na leto odobri
v okviru tega člena, ne presega 3 % povprečne letne vrednosti
tržne proizvodnje ob prvi prodaji posamezne organizacije proizvajalcev v
obdobju 2009–2011. Letno odobrena podpora za vsako na novo priznano
organizacijo proizvajalcev ne presega 3 % povprečne letne vrednosti
tržne proizvodnje ob prvi prodaji njenih članov v obdobju 2009–2011. 4. Zadevna država članica
lahko po odobritvi načrta proizvodnje in trženja dodeli predplačilo v
znesku 50 % finančne pomoči v skladu s členom 32(2)
[Uredbe (EU) o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz
ribogojstva]. 5. Podpora iz odstavka 1 se
dodeli organizacijam proizvajalcev in združenjem organizacij proizvajalcev. Člen 70
Pomoč za
skladiščenje 1. ESPR lahko podpira
nadomestilo priznanim organizacijam proizvajalcev in združenjem organizacij
proizvajalcev, ki skladiščijo ribiške proizvode iz Priloge II k
[Uredbi (EU) o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz
ribogojstva], če se proizvodi skladiščijo v skladu s
členoma 35 in 36 [Uredbe (EU) o skupni ureditvi trgov za ribiške
proizvode in proizvode iz ribogojstva]: (a)
znesek pomoči za skladiščenje ne presega
zneska tehničnih stroškov in stroškov financiranja za ukrepe, ki so
potrebni za stabilizacijo in skladiščenje zadevnih proizvodov; (b)
količine, upravičene do pomoči za
skladiščenje, ne presegajo 15 % letnih količin zadevnih proizvodov,
ki jih organizacije proizvajalcev dajo v prodajo; (c)
letna finančna pomoč ne presega
naslednjih odstotkov povprečne letne vrednosti tržne proizvodnje ob prvi
prodaji članov organizacije proizvajalcev v obdobju 2009–2011. Če
člani organizacije proizvajalcev v obdobju 2009–2011 niso imeli tržne
proizvodnje, se upošteva povprečna letna vrednost tržne proizvodnje v
prvih treh letih proizvodnje takšnega člana: –
1 % leta 2014, –
0,8 % leta 2015, –
0,6 % leta 2016, –
0,4 % leta 2017, –
0,2 % leta 2018. 2. Podpora iz odstavka 1 se
do leta 2019 postopno opusti. 3. Podpora se odobri šele potem,
ko se proizvodi dajo na trg za prehrano ljudi. 4. Države članice
določijo znesek tehničnih stroškov in stroškov financiranja, ki se
uporabljajo na njihovih ozemljih, na naslednji način: (a)
tehnični stroški se izračunajo vsako leto
na podlagi neposrednih stroškov v zvezi z ukrepi, ki so potrebni za
stabilizacijo in skladiščenje; (b)
stroški financiranja se izračunajo vsako leto,
pri čemer se uporabi obrestna mera, ki jo letno določi posamezna
država članica; (c)
tehnični stroški in stroški financiranja se
dajo na voljo javnosti. 5. Države članice izvajajo
nadzor za zagotavljanje, da proizvodi, ki so upravičeni do pomoči za
skladiščenje, izpolnjujejo pogoje iz tega člena. Za namene teh
ureditev inšpekcijskih pregledov upravičenci do pomoči za
skladiščenje vodijo evidence zalog za vsako kategorijo proizvodov, ki se
uskladišči in pozneje ponovno da na trg za prehrano ljudi. Člen 71
Ukrepi za trženje 1. ESPR lahko podpira ukrepe za
trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, katerih cilj je: (a)
izboljšanje pogojev za dajanje na trg: (i) presežnih ali premalo izrabljenih vrst, (ii) naključnega ulova, iztovorjenega v
skladu s členom 15 [uredbe o skupni ribiški politiki] in drugo alineo
člena 8(b) [Uredbe (EU) o skupni ureditvi trgov za ribiške
proizvode in proizvode iz ribogojstva], (iii) proizvodov, pridobljenih z metodami, ki
imajo majhen vpliv na okolje, ali proizvodov iz ekološkega ribogojstva, kakor
so opredeljeni v Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007 o ekološki pridelavi; (b)
spodbujanje kakovosti z omogočanjem: (i) vloge za registracijo določenega
proizvoda v skladu s pogoji iz Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006
o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske
proizvode in živila[34], (ii) potrjevanja in spodbujanja trajnostnih
ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter okolju prijaznih metod
predelave, (iii) neposrednega trženja ribiških
proizvodov s strani malih priobalnih ribičev; (c)
spodbujanje preglednosti proizvodnje in trgov ter
izvajanje tržnih raziskav; (d)
priprava standardnih pogodb, ki so združljive z
zakonodajo Unije; (e)
ustanavljanje organizacij proizvajalcev, združenj
organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij, priznanih v skladu z
oddelkom III poglavja II [Uredbe (EU) o skupni ureditvi trgov za
ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva]; (f)
izvajanje regionalnih, nacionalnih ali
nadnacionalnih oglaševalskih kampanj za ribiške proizvode in proizvode iz
ribogojstva. 2. Dejavnosti iz odstavka (1)(b)
lahko vključujejo povezovanje proizvodnih dejavnosti ter dejavnosti
predelave in trženja iz dobavne verige. Člen 72
Predelava ribiških proizvodov
in proizvodov iz ribogojstva 1. ESPR lahko podpira naložbe v
predelavo proizvodov ribištva in ribogojstva: (a)
za prispevanje k varčevanju z energijo ali
zmanjševanju vpliva na okolje, vključno z obdelavo odpadkov; (b)
za predelavo vrst z omejeno tržno vrednostjo ali
brez tržne vrednosti; (c)
za predelavo stranskih proizvodov, ki nastanejo pri
glavnih dejavnostih predelave; (d)
za predelavo proizvodov iz ekološkega ribogojstva,
kot je urejeno v členih 6 in 7 Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007. 2. Podpora iz odstavka 1 se
dodeli izključno prek finančnih instrumentov iz naslova IV
[Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]. POGLAVJE V
Nadomestilo za dodatne stroške v najbolj oddaljenih regijah za ribiške
proizvode in proizvode iz ribogojstva Člen 73
Ureditev nadomestil 1. ESPR lahko podpira ureditev
nadomestil, uvedeno z Uredbo Sveta (ES) št. 791/2007, za dodatne
stroške, ki jih imajo gospodarski subjekti pri ribolovu, gojenju in trženju
nekaterih ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva z Azorov, Madeire,
Kanarskih otokov ter iz Francoske Gvajane in Réuniona. 2. Vsaka zadevna država
članica za regije iz odstavka 1 določi seznam ribiških
proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ki so upravičeni do nadomestila,
ter njihovo količino. 3. Pri pripravi seznama in
količin iz odstavka 2 države članice upoštevajo vse pomembne
dejavnike, zlasti potrebo po zagotavljanju, da je nadomestilo v celoti skladno
s predpisi SRP. 4. Nadomestilo se ne odobri za
ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz rib: (a)
ki so jih ujela plovila tretjih držav, razen
ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo Venezuele in delujejo v vodah Unije; (b)
ki so jih ulovila ribiška plovila Unije, ki niso registrirana
v pristanišču ene od regij iz odstavka 1; (c)
ki so uvožene iz tretjih držav. 5. Odstavek 4(b) tega
člena se ne uporablja, če obstoječe zmogljivosti predelovalne
industrije v zadevni najbolj oddaljeni regiji presegajo količino surovin,
dobavljenih v skladu s pravili iz tega člena. Člen 74
Izračun nadomestila Nadomestilo se izplača gospodarskim
subjektom, ki izvajajo dejavnosti v zadevnih regijah, pri čemer se
upoštevajo: (a)
za vsak ribiški proizvod in proizvod iz ribogojstva
dodatni stroški, ki nastanejo zaradi posebne prikrajšanosti zadevnih regij, ter (b)
vsaka druga oblika javne intervencije, ki vpliva na
višino dodatnih stroškov. Člen 75
Načrt nadomestil 1. Zadevne države članice
Komisiji predložijo načrt nadomestil za vsako zadevno regijo,
vključno s seznamom in količinami iz člena 73, višino
nadomestila iz člena 74 ter pristojnim organom iz člena 108. 2. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, s
katerimi opredeli vsebino načrta nadomestil, vključno z merili za izračun
dodatnih stroškov, ki nastanejo na podlagi posebne prikrajšanosti zadevnih
regij. POGLAVJE VI
Spremljevalni ukrepi za skupno ribiško politiko v okviru deljenega upravljanja Člen 76
Geografsko območje
uporabe Z odstopanjem od člena 2 te uredbe
se lahko to poglavje uporablja tudi za dejavnosti, ki se izvajajo zunaj ozemlja
Evropske unije. Člen 77
Specifični cilji Z ukrepi iz tega poglavja se podpira izvajanje
členov 37 in 46 [uredbe o SRP]. Člen 78
Nadzor in izvrševanje 1. ESPR lahko podpira izvajanje
sistema Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje, kot je
določen v členu 46 [uredbe o skupni ribiški politiki] in
podrobneje opredeljen v Uredbi Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009
o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s
pravili skupne ribiške politike ([35]). 2. Do podpore so upravičene
zlasti naslednje vrste dejavnosti: (a)
nakup ali razvoj tehnologije, vključno s
strojno in programsko opremo, sistemi za zaznavanje plovil, sistemi televizije
zaprtega kroga (CCTV) in omrežji IT, ki omogočajo zbiranje, upravljanje,
potrjevanje, analiziranje in izmenjavo ter razvoj metod vzorčenja podatkov
v zvezi z ribištvom, vključno z medsebojno povezavo sistemov za
medsektorsko izmenjavo podatkov; (b)
nakup in namestitev komponent, ki so potrebne za
zagotovitev prenosa podatkov od udeležencev, ki sodelujejo pri ribolovu in
trženju ribiških proizvodov, zadevnim organom v državah članicah in EU,
vključno s potrebnimi komponentami za sisteme za elektronsko zapisovanje
in poročanje (ERS), sisteme za spremljanje plovil (VMS) in sisteme
samodejnega prepoznavanja (AIS), ki se uporabljajo za nadzor; (c)
nakup in namestitev komponent, potrebnih za
zagotovitev sledljivosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva,
kakor so opredeljeni v členu 58 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009; (d)
izvajanje programov, katerih cilj je izmenjava
podatkov med državami članicami in analiza teh podatkov; (e)
posodobitev in nakup patruljnih čolnov, letal
in helikopterjev, če vsaj 60 % časa uporabljajo za nadzor ribištva; (f)
nakup drugih sredstev nadzora, vključno z
napravami, ki omogočajo merjenje moči motorja, in opremo za tehtanje; (g)
izvajanje pilotnih projektov v zvezi z nadzorom
ribištva, vključno z analizo DNK rib ali razvojem spletnih strani v zvezi
z nadzorom; (h)
programi za usposabljanje in izmenjavo,
vključno med državami članicami, za osebje, ki je odgovorno za
spremljanje, kontrolo in nadzor ribištva; (i)
analiza stroškov in koristi ter ocena izvedenih
revizij in odhodkov, ki so jih imeli pristojni organi pri izvajanju
spremljanja, kontrole in nadzora; (j)
pobude, vključno s seminarji in mediji,
usmerjenimi v krepitev ozaveščanja ribičev in drugih akterjev, kot so
inšpektorji, državni tožilci in sodniki, ter javnosti o potrebi boja proti
nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter o izvajanju
predpisov SRP. 3. Ukrepi iz odstavka 2(h),
(i) in (j) tega člena so do podpore upravičeni le, če so
povezani z dejavnostmi nadzora, ki jih izvaja javni organ. 4. V primeru ukrepov iz
odstavka 2(d) in (h) tega člena se le ena od vpletenih držav
članic imenuje za plačilno agencijo. Člen 79
Zbiranje podatkov 1. ESPR podpira zbiranje,
upravljanje in uporabo primarnih bioloških, tehničnih, okoljskih in
socialno-ekonomskih podatkov kot pri večletnem programu Unije iz
člena 37(5) [uredbe o skupni ribiški politiki]. 2. Do podpore so upravičene
zlasti naslednje vrste dejavnosti: (a)
upravljanje in uporaba podatkov za namene
znanstvene analize in izvajanja SRP; (b)
nacionalni večletni programi vzorčenja; (c)
spremljanje gospodarskega in rekreacijskega
ribolova na morju; (d)
raziskave na morju; (e)
sodelovanje predstavnikov držav članic na
regionalnih usklajevalnih sestankih iz člena 37(4) [uredbe o skupni
ribiški politiki], sestankih regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, v
katerih EU sodeluje kot pogodbenica ali opazovalka, ali sestankih mednarodnih
organov, zadolženih za znanstvene nasvete. NASLOV VI
UKREPI, FINANCIRANI V OKVIRU NEPOSREDNEGA UPRAVLJANJA POGLAVJE I
Celostna pomorska politika Člen 80
Geografsko območje
uporabe Z odstopanjem od člena 2 te uredbe
se lahko to poglavje uporablja tudi za dejavnosti, ki se izvajajo zunaj ozemlja
Evropske unije. Člen 81
Področje uporabe in
cilji Podpora v okviru tega poglavja prispeva k
razvoju in izvajanju celostne pomorske politike Unije. Podpora: (a)
spodbuja razvoj in izvajanje celostnega upravljanja
pomorskih in obalnih zadev na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni
ravni ter na ravni morskih bazenov in EU, zlasti s: (i) spodbujevalnimi ukrepi, ki države
članice in regije EU spodbujajo k oblikovanju, uvedbi ali izvajanju
celostnega pomorskega upravljanja; (ii) spodbujanjem dialoga in sodelovanja z
državami članicami in zainteresiranimi stranmi ter med njimi na
področju morskih in pomorskih vprašanj, vključno z razvojem strategij
morskih bazenov; (iii) spodbujanjem platform in mrež za
medsektorsko sodelovanje, ki vključujejo predstavnike javnih organov,
regionalne in lokalne organe, industrijo, sektor turizma, raziskovalne
zainteresirane strani, državljane, organizacije civilne družbe in socialne
partnerje; (iv) spodbujanjem izmenjave najboljših praks
in dialoga na mednarodni ravni, vključno z dvostranskim dialogom s
tretjimi državami, ne glede na ostale sporazume ali dogovore, ki lahko
obstajajo med EU in zadevnimi tretjimi državami; (v) povečanjem vidnosti celostnega
pristopa k pomorskim zadevam ter ozaveščanjem javnih organov, zasebnega
sektorja in splošne javnosti o njem; (b)
prispeva k razvoju medsektorskih pobud, ki so
vzajemno koristne za različne pomorske sektorje in/ali sektorske politike,
pri čemer se upoštevajo in nadgrajujejo obstoječa orodja in pobude,
kot so: (i) celostni pomorski nadzor za
povečanje uspešnosti in učinkovitosti z medsektorsko in čezmejno
izmenjavo informacij ob upoštevanju obstoječih in prihodnjih sistemov; (ii) pomorsko prostorsko načrtovanje in
celovito gospodarjenje z obalnim pasom; (iii) postopen razvoj obsežne in javno
dostopne visokokakovostne baze znanja o morju, ki bo olajšala izmenjavo,
ponovno uporabo ter razširjanje teh podatkov in znanja med različnimi
skupinami uporabnikov; (c)
podpira trajnostno gospodarsko rast, zaposlovanje,
inovacije in nove tehnologije v pomorskih sektorjih v vzponu in prihodnjih
pomorskih sektorjih v obalnih regijah v dopolnjevanju z uveljavljenimi
sektorskimi in nacionalnimi dejavnostmi; (d)
spodbuja varstvo morskega okolja, zlasti njegove
biotske raznovrstnosti in zaščitenih morskih območij, kot so
območja Natura 2000, ter trajnostno uporabo morskih in obalnih virov
ter dodatno opredeli omejitev trajnosti človekovih dejavnosti, ki vplivajo
na morsko okolje, zlasti z Okvirno direktivo o morski strategiji. Člen 82
Upravičene dejavnosti 1. ESPR lahko podpira dejavnosti
v skladu s cilji iz člena 81, kot so: (a)
študije; (b)
projekti, vključno s preskusnimi projekti in
projekti sodelovanja; (c)
obveščanje javnosti in izmenjava najboljših
praks, kampanje ozaveščanja ter z njimi povezane dejavnosti
sporočanja in razširjanja informacij, kot so oglaševalske kampanje,
dogodki, razvoj in vzdrževanje spletnih strani ter platforme zainteresiranih
strani, vključno z obveščanjem o političnih prednostnih nalogah
Unije, v kolikor so povezane s splošnimi cilji te uredbe; (d)
konference, seminarji in delavnice; (e)
izmenjava najboljših praks, dejavnosti
usklajevanja, vključno z mrežami za izmenjavo informacij in usmerjevalnimi
mehanizmi za strategije morskih bazenov; (f)
razvoj, delovanje in vzdrževanje sistemov in
omrežij IT, ki omogočajo zbiranje, upravljanje, potrjevanje, analiziranje
in izmenjavo ter razvoj metod vzorčenja podatkov v zvezi z ribištvom,
vključno z medsebojno povezavo sistemov za medsektorsko izmenjavo
podatkov. 2. Za doseganje
specifičnega cilja v zvezi z razvojem medsektorskih dejavnosti iz
člena 81(b) lahko ESPR podpira: (a)
razvoj in izvajanje tehničnih orodij za
celostni pomorski nadzor, zlasti za podporo uporabe, delovanja in vzdrževanja
decentraliziranega sistema za izmenjavo informacij na področju pomorstva,
zlasti z medsebojnim povezovanjem obstoječih ali prihodnjih sistemov; (b)
dejavnosti usklajevanja in sodelovanja med državami
članicami za razvoj pomorskega prostorskega načrtovanja in celovitega
ravnanja z obalnim pasom, vključno z odhodki, povezanimi s sistemi in
praksami izmenjave in spremljanja podatkov, dejavnostmi vrednotenja,
vzpostavitvijo in delovanjem mrež strokovnjakov ter vzpostavitvijo programa,
katerega cilj je krepitev zmogljivosti držav članic za izvajanje
pomorskega prostorskega načrtovanja; (c)
tehnično orodje za ustanovitev in vodenje
operativne evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke, katere cilj je
olajšati zbiranje, nadzor kakovosti, ponovno uporabo in razširjanje pomorskih
podatkov s sodelovanjem med institucijami držav članic, ki sodelujejo v
mreži. POGLAVJE II
Spremljevalni ukrepi za skupno ribiško politiko in neposredno upravljanje
celostne pomorske politike Člen 83
Geografsko območje uporabe Z odstopanjem od člena 2 te uredbe
se lahko to poglavje uporablja tudi za dejavnosti, ki se izvajajo zunaj ozemlja
Evropske unije. Člen 84
Specifični cilji Z ukrepi iz tega poglavja se spodbuja
izvajanje SRP in CPP, zlasti v zvezi z: (a)
znanstvenimi nasveti v okviru SRP; (b)
posebnimi ukrepi nadzora in izvrševanja v okviru
SRP; (c)
prostovoljnimi prispevki mednarodnim organizacijam; (d)
svetovalnimi sveti; (e)
tržnimi informacijami; (f)
dejavnostmi sporočanja na področju skupne
ribiške politike in celostne pomorske politike. Člen 85
Znanstveni nasveti in
spoznanja 1. ESPR lahko podpira
zagotavljanje znanstvenih rezultatov, zlasti projekte uporabnih raziskav, ki so
neposredno povezani z zagotavljanjem znanstvenih mnenj in nasvetov, da bi se
sprejele dobre in učinkovite odločitve o upravljanju ribištva v
skladu s SRP. 2. Do podpore so upravičene
zlasti naslednje vrste dejavnosti: (a)
študije in pilotni projekti, ki so potrebni za
izvajanje in razvoj SRP, vključno z alternativnimi tehnikami trajnostnega
ribolovnega upravljanja; (b)
priprava in zagotavljanje znanstvenih mnenj in
nasvetov s strani znanstvenih organov, vključno z mednarodnimi
svetovalnimi organi, ki so odgovorni za oceno staležev, ter s strani neodvisnih
strokovnjakov in raziskovalnih institucij; (c)
sodelovanje strokovnjakov na sestankih o
znanstvenih in tehničnih vprašanjih s področja ribištva, v delovnih
skupinah in mednarodnih svetovalnih organih ter na sestankih, na katerih se
bodo zahtevali prispevki strokovnjakov s področja ribištva; (d)
odhodki, ki jih je imela Komisija pri storitvah v
zvezi z zbiranjem, upravljanjem in uporabo podatkov, organizacijo in vodenjem
sestankov strokovnjakov s področja ribištva in upravljanjem letnih
delovnih programov, vezanih na strokovno znanstveno in tehnično znanje s
področja ribištva, obdelavo zahtev po podatkih in podatkovnih nizov ter
pripravljalnimi deli za zagotovitev znanstvenih mnenj in nasvetov; (e)
dejavnosti sodelovanja med državami članicami
na področju zbiranja podatkov, vključno z ustanovitvijo in vodenjem
regionaliziranih podatkovnih zbirk za skladiščenje, upravljanjem in
uporabo podatkov, kar bo koristilo regionalnemu sodelovanju ter izboljšalo
dejavnosti zbiranja in upravljanja podatkov ter strokovno znanje v podporo
upravljanja ribištva. Člen 86
Nadzor in izvrševanje 1. ESPR lahko podpira izvajanje
sistema Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje, kot je
določen v členu 46 [uredbe o skupni kmetijski politiki] ter
podrobneje opredeljen v Uredbi Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009
o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s
pravili skupne ribiške politike. 2. Do podpore so upravičene
zlasti naslednje vrste dejavnosti: (a)
skupni nakup patruljnih čolnov, letal in
helikopterjev, če vsaj 60 % časa uporabljajo za nadzor ribištva,
s strani več držav članic z istega geografskega območja; (b)
odhodki v zvezi z oceno in razvojem novih
tehnologij nadzora; (c)
vsi operativni odhodki inšpekcijskega pregleda, ki
ga izvedejo inšpektorji Komisije v zvezi z izvajanjem SRP v državah
članicah, ter zlasti odhodki v zvezi z inšpekcijskimi misijami, varnostno
opremo in usposabljanjem inšpektorjev, organizacijo sestankov in sodelovanjem
na njih ter najemom ali nakupom inšpekcijskih sredstev, kot so opredeljeni v
naslovu X Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009,
s strani Komisije. 3. V primeru ukrepa iz
odstavka 2(a) se le ena od vpletenih držav članic imenuje za
upravičenca. Člen 87
Prostovoljni prispevki
mednarodnim organizacijam ESPR lahko podpira naslednje vrste dejavnosti
na področju mednarodnih odnosov: (a)
prostovoljno financiranje organizacij Združenih
narodov in prostovoljno financiranje katere koli mednarodne organizacije,
dejavne na področju pomorskega prava; (b)
prostovoljne finančne prispevke za priprave za
nove mednarodne organizacije ali nove mednarodne pogodbe, ki so v interesu
Evropske unije; (c)
prostovoljne finančne prispevke za delo ali
programe posebnega interesa za Evropsko unijo, ki jih izvajajo mednarodne
organizacije; (d)
finančne prispevke za katero koli dejavnost
(vključno z delovnimi, neformalnimi ali izrednimi sestanki pogodbenic), ki
podpira interese Evropske unije v mednarodnih organizacijah in krepi
sodelovanje z njenimi partnerji v teh organizacijah. V tem okviru se stroški
udeležbe predstavnikov tretjih držav pri pogajanjih in na sestankih mednarodnih
forumov in organizacij krijejo iz ESPR, kadar njihova prisotnost postane nujna
zaradi interesov Evropske unije. Člen 88
Svetovalni sveti 1. ESPR lahko podpira operativne
stroške svetovalnih svetov, ustanovljenih v skladu s členom 52
[uredbe o skupni ribiški politiki]. 2. Svetovalni svet, ki je pravna
oseba, lahko zaprosi za podporo Unije kot organ, ki uresničuje cilj
splošnega evropskega interesa. Člen 89
Tržne informacije ESPR lahko podpira razvoj in razširjanje
tržnih informacij za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva s strani
Komisije v skladu s členom 49 [Uredbe (EU) o skupni ureditvi
trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva]. Člen 90
Dejavnosti sporočanja na
področju skupne ribiške politike in celostne pomorske politike ESPR lahko podpira: (a)
stroške za dejavnosti obveščanja in
sporočanja v zvezi s skupno ribiško politiko in celostno pomorsko
politiko, vključno s: (b)
stroški za izdelavo, prevod in posredovanje
gradiva, prilagojenega posebnim potrebam različnih ciljnih skupin, v
pisni, avdiovizualni in elektronski obliki, (c)
stroški za pripravo in organizacijo dogodkov in
sestankov za obveščanje ali zbiranje stališč različnih strank,
ki jih zadevata skupna ribiška politika in celostna pomorska politika; (d)
potne stroške in stroške nastanitve strokovnjakov
in predstavnikov zainteresiranih strani, ki jih Komisija povabi na sestanke; (e)
stroške obveščanja o političnih
prednostnih nalogah Evropske unije, v kolikor so povezane s splošnimi cilji te
uredbe. POGLAVJE III
Tehnična pomoč Člen 91
Tehnična pomoč na
pobudo Komisije Na pobudo Komisije in ob upoštevanju zgornje
meje 1,1 % tega sklada lahko ESPR podpira: (a)
ukrepe tehnične pomoči iz
člena 51(1) [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]
za izvajanje te uredbe; (b)
izvajanje sporazumov o trajnostnem ribolovu in
sodelovanje Unije v regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva; (c)
vzpostavitev evropske mreže lokalnih akcijskih
skupin za ribištvo, katerih namen je gradnja zmogljivosti, razširjanje
informacij, izmenjava izkušenj in najboljših praks ter podpiranje sodelovanja
med lokalnimi partnerstvi. Ta mreža sodeluje z organi za povezovanje v mrežo in
tehnično podporo za lokalni razvoj, ki jih vzpostavijo ESRR, ESS in EKSRP
v zvezi s svojimi dejavnostmi lokalnega razvoja in čezmejnega sodelovanja. Člen 92
Tehnična pomoč na
pobudo držav članic 1. Na pobudo države članice
in ob upoštevanju zgornje meje 5 % skupnega zneska operativnega programa
lahko ESPR podpira: (a) ukrepe tehnične pomoči iz
člena 52(1) [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih
določbah]; (b) vzpostavitev nacionalnih mrež, katerih
namen je razširjanje informacij, gradnja zmogljivosti, izmenjava najboljših
praks in podpiranje sodelovanja med lokalnimi akcijskimi skupinami za ribištvo
na njihovem ozemlju. 2. Prag iz odstavka 1 se
izjemoma in v ustrezno utemeljenih okoliščinah lahko preseže. 3. Stroški certifikacijskega organa
niso upravičeni v skladu z odstavkom 1. 4. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v zvezi z
opredelitvijo dejavnosti, ki jih izvajajo nacionalne mreže iz odstavka 1. NASLOV VII
IZVAJANJE V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA POGLAVJE I
Splošne določbe Člen 93
Področje uporabe Ta naslov se uporablja za ukrepe, financirane
v okviru deljenega upravljanja, kot je določeno v naslovu V. POGLAVJE II
Izvedbeni mehanizem Oddelek 1
Podpora iz ESPR Člen 94
Določitev stopenj
sofinanciranja 1. S sklepom Komisije o
odobritvi operativnega programa se določi najvišji prispevek ESPR za
zadevni program. 2. Prispevek ESPR se
izračuna na podlagi zneska upravičenih javnofinančnih odhodkov. Z operativnimi programi se opredeli stopnja
prispevka ESPR, ki se uporablja za posamezne cilje, opredeljene v okviru
prednostnih nalog Unije za ESPR iz člena 6. Najvišja stopnja
prispevka ESPR je 75 % upravičenih javnofinančnih odhodkov. Najnižja stopnja prispevka navedenega sklada pa je
20 %. 3. Z odstopanjem od
odstavka 2 znaša prispevek ESPR: (a)
100 % javnofinančnih odhodkov,
upravičenih do podpore v okviru pomoči za skladiščenje iz
člena 70; (b)
100 % javnofinančnih odhodkov,
upravičenih do ureditve nadomestil iz člena 73; (c)
50 % javnofinančnih odhodkov,
upravičenih do podpore iz člena 78(2)(e); (d)
80 % javnofinančnih odhodkov,
upravičenih do podpore iz člena 78(2)(a) do (d) in (f) do (j); (e)
65 % odhodkov, upravičenih do podpore iz
člena 79. Člen 95
Intenzivnost državne
pomoči 1. Najvišja stopnja
intenzivnosti državne pomoči, ki jo uporabljajo države članice, je 50 %
skupnih upravičenih odhodkov za dejavnost. 2. Z odstopanjem od
odstavka 1 države članice uporabljajo intenzivnost državne pomoči
v višini 100 % upravičenih javnofinančnih odhodkov za dejavnost,
kadar: (a)
je upravičenec oseba javnega prava; (b)
je dejavnost povezana s pomočjo za
skladiščenje iz člena 70; (c)
je dejavnost povezana z ureditvijo nadomestil iz
člena 73; (d)
je dejavnost povezana z zbiranjem podatkov iz
člena 79. 3. Z odstopanjem od
odstavka 1 lahko države članice uporabljajo intenzivnost državne
pomoči med 50 % in največ 100 % skupnih upravičenih
odhodkov, kadar se dejavnost izvaja v skladu s poglavjem III
naslova V in izpolnjuje eno od naslednjih meril: (a)
javni interes; (b)
skupni upravičenec; (c)
javni dostop do rezultatov dejavnosti; (d)
inovativne značilnosti projekta na lokalni
ravni. 4. Z odstopanjem od
odstavka 1 se uporabijo dodatne odstotne točke intenzivnosti državne
pomoči, kot so določene v Prilogi I. 5. Najmanjša intenzivnost
državne pomoči je 20 % skupnih upravičenih odhodkov za
dejavnost. 6. Komisija z izvedbenimi akti,
sprejetimi v skladu s postopkom preverjanja iz člena 151(3),
določi, kako se različne odstotne točke intenzivnosti državne
pomoči uporabljajo, če je izpolnjenih več pogojev iz
Priloge I. Oddelek 2
Finančno poslovodenje in uporaba eura Člen 96
Ureditev predfinanciranja 1. Poleg splošnih pravil iz člena 72
[Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] in v skladu s sklepom
Komisije o odobritvi operativnega programa znesek začetnega
predfinanciranja za celotno programsko obdobje plača Komisija.
Predfinanciranje predstavlja 4 % prispevka iz proračuna Unije za
zadevni operativni program. Glede na razpoložljivost proračunskih sredstev
je lahko prispevek razdeljen na dva obroka. 2. Obresti,
ki nastanejo pri predfinanciranju, se porabijo za zadevni operativni program in
odštejejo od zneska javnofinančnih odhodkov, zabeleženega v končni
izjavi o odhodkih. Člen 97
Obračunsko leto Obračunsko leto zajema plačane
odhodke ter prejete prihodke, ki jih plačilna agencija vnese v
računovodske izkaze proračuna ESPR za leto „N“, ki se začne 16. oktobra
leta „N–1“ in konča 15. oktobra leta „N“. Člen 98
Vmesna plačila 1. Vmesna plačila se izplačujejo za
vsak operativni program. Izračunajo se z uporabo stopnje sofinanciranja
vsake prednostne naloge Unije za potrjene javnofinančne odhodke v zvezi s
to nalogo. 2. Če
so sredstva na voljo, Komisija izvaja vmesna plačila za povračilo
odhodkov akreditiranim plačilnim agencijam, ki so nastali zaradi izvajanja
programov. 3. Za vsako vmesno plačilo
morajo biti izpolnjene naslednje zahteve: (a) akreditirana plačilna agencija v
skladu s členom 124(1)(c) Komisiji pošlje podpisano izjavo o
odhodkih; (b) skupni prispevek ESPR za vsako prednostno
nalogo Unije za celotno obdobje, ki ga pokriva zadevni program, ne sme biti
prekoračen; (c) Komisiji se predloži zadnje letno
poročilo o napredku pri izvajanju operativnega programa. 4. Če
katera od zahtev iz odstavka 3 ni izpolnjena, Komisija o tem takoj obvesti
akreditirano plačilno agencijo. Če katera
od zahtev iz odstavka 3(a) ali (c) ni izpolnjena, se izjava o
odhodkih zavrne. 5. Komisija izvede vmesna
plačila v 45 dneh od vknjižbe izjave o odhodkih, ki izpolnjuje zahteve
iz odstavka 3, brez poseganja v člena 123 in 127. 6. Akreditirane plačilne agencije pripravijo in Komisiji predložijo
vmesne izjave o odhodkih v zvezi z operativnimi programi v obdobjih, ki jih
določi Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s svetovalnim
postopkom iz člena 151(2). Vmesne izjave o
odhodkih v zvezi z odhodki, nastalimi od 16. oktobra naprej, se knjižijo v
proračunu za naslednje leto. Člen 99
Izplačilo preostalega
zneska in zaključek programa 1. Po
prejemu zadnjega letnega poročila o napredku pri izvajanju operativnega
programa Komisija glede na razpoložljivost sredstev izplača preostali
znesek na podlagi veljavnega finančnega načrta, letnih
računovodskih izkazov za zadnje leto izvajanja zadevnega operativnega programa
in ustrezne odločitve o potrditvi računovodskega izkaza. Ti
računovodski izkazi se Komisiji predložijo najpozneje v
šestih mesecih od končnega datuma upravičenosti odhodkov in
zajemajo odhodke, ki jih je imela plačilna agencija do zadnjega datuma
upravičenosti odhodkov. 2. Preostali znesek se
izplača najpozneje šest mesecev po tem, ko Komisija potrdi prejem
podatkov in dokumentov iz odstavka 1 ter je bil potrjen zadnji letni
računovodski izkaz. Vse neporabljene zneske, ki še ostanejo po
izplačilu preostalega zneska, Komisija sprosti v šestih mesecih brez
poseganja v člen 100. 3. Če
Komisija do roka iz odstavka 1 ne prejme zadnjega letnega poročila o
napredku in dokumentov, potrebnih za potrditev računovodskih izkazov
zadnjega leta izvajanja programa, obveznost za preostali znesek preneha v
skladu s členom 100. Člen 100
Prenehanje obveznosti Komisija odstopi
od dela proračunske obveznosti za operativni program, ki se ni uporabil za
plačilo predfinanciranja ali za vmesna plačila ali za katerega
Komisiji do 31. decembra drugega leta po letu proračunske obveznosti
ni bila predložena izjava o odhodkih, ki bi izpolnjevala zahteve iz
člena 98(3) in se nanašala na nastale odhodke. Člen 101
Uporaba eura 1. Zneski iz operativnega
programa, ki ga predloži država članica, potrjeni izkazi o odhodkih,
zahtevki za plačilo ter odhodki, navedeni v letnih in končnih
poročilih o izvajanju, so izraženi v eurih. 2. Države članice, ki na
dan zahtevka za plačilo niso sprejele eura kot svoje valute, zneske
odhodkov, ki so nastali v nacionalni valuti, preračunajo v eure. Ti zneski se v eure preračunajo z uporabo
mesečnega računovodskega menjalnega tečaja Komisije v mesecu, v
katerem so bili odhodki zabeleženi v računovodskih izkazih plačilne
agencije zadevnega operativnega programa. Ta menjalni tečaj Komisija vsak
mesec objavi v elektronski obliki. 3. Zneski, ki jih države
članice, ki na dan izterjave še niso sprejele eura kot svoje valute,
izterjajo v nacionalni valuti, se v eure preračunajo z menjalnim
tečajem iz odstavka 2. 4. Če euro postane valuta
države članice, se postopek preračunavanja iz odstavka 3 še
naprej uporablja za vse odhodke, ki jih je v računovodske izkaze
zabeležila plačilna agencija pred datumom začetka veljavnosti
določenega menjalnega razmerja med nacionalno valuto in eurom. Oddelek 3
Upravičenost odhodkov in trajnost Člen 102
Upravičeni odhodki 1. Poleg splošnih pravil iz
člena 55(1) [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]
se plačila upravičencev dokažejo z računi in dokaznimi
dokumenti. 2. Do prispevka ESPR so
upravičeni le posredni stroški iz poglavja III naslova V. 3. Z odstopanjem od
člena 55(7) [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]
so odhodki, ki postanejo upravičeni zaradi spremembe programa v skladu s
členom 22(2), upravičeni šele od 1. januarja leta, ki sledi
predložitvi spremembe. Člen 103
Izračun poenostavljenih
in dodatnih stroškov ali izpada prihodkov Kadar je pomoč dodeljena na podlagi
poenostavljenih stroškov, dodatnih stroškov ali izpada prihodkov, države
članice zagotovijo, da so ustrezni izračuni primerni, natančni
ter pripravljeni vnaprej na podlagi poštenega, pravičnega in preverljivega
izračuna. Člen 104
Predplačila 1. Pogoj za izplačilo
predplačil je izdaja bančne garancije ali enakovredne garancije v
višini 100 % zneska predplačila. 2. V primeru javnih upravičencev
se predplačila izplačajo občinam, regionalnim organom in
njihovim združenjem ter osebam javnega prava. 3. Instrument, ki ga javni organ
zagotovi kot garancijo, se šteje za enakovrednega garanciji iz odstavka 1,
pri čemer se mora organ zavezati, da bo izplačal znesek, krit s to
garancijo, če ne bo upravičen do predplačila. 4. Garancija se lahko sprosti,
kadar pristojna plačilna agencija ugotovi, da je znesek dejanskih
odhodkov, ki ustrezajo javnemu prispevku v zvezi z dejavnostjo, presegel znesek
predplačila. Člen 105
Trajnost meril za dopustnost
dejavnosti 1. Upravičenci še naprej
izpolnjujejo pogoje v zvezi z dopustnostjo iz člena 12(1) po vložitvi
zahtevka in v celotnem obdobju izvajanja dejavnosti, za nekatere vrste
dejavnosti pa tudi za določeno obdobje po zadnjem plačilu. 2. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o
opredelitvi: (a)
vrst dejavnosti, pri katerih je treba pogoje v
zvezi z dopustnostjo izpolnjevati tudi po zadnjem plačilu, in (b)
obdobja iz odstavka 1. Komisija izvaja pooblastila ob polnem spoštovanju
načela sorazmernosti in ob upoštevanju tveganja, da neskladnost z
zadevnimi predpisi SRP resno ogroža trajnostno izkoriščanje živih morskih
bioloških virov, s katerim se populacije lovljenih vrst obnavljajo in ohranjajo
nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos, trajnost zadevnih
staležev ali ohranjanje morskega okolja. POGLAVJE III
Sistemi upravljanja in nadzora Člen 106
Odgovornosti držav
članic Države članice zagotovijo, da se za
operativni program vzpostavi sistem upravljanja in nadzora, s katerim se
zagotavljata jasna dodelitev in ločevanje nalog med organom upravljanja,
plačilno agencijo in certifikacijskim organom. Države članice so
odgovorne za zagotavljanje učinkovitega delovanja sistema v celotnem
programskem obdobju. Člen 107
Pristojni organi 1. Države članice za
operativni program imenujejo naslednje organe: (a)
organ upravljanja, ki je zadolžen za upravljanje
zadevnega programa in je lahko oseba javnega ali zasebnega prava, delujoča
na nacionalni ali regionalni ravni, ali država članica sama, če
izvaja to nalogo; (b)
akreditirano plačilno agencijo v smislu
člena 109; (c)
certifikacijski organ v smislu člena 112. 2. Države članice jasno
opredelijo naloge organa upravljanja, plačilne agencije in v okviru
trajnostnega lokalnega razvoja naloge lokalnih akcijskih skupin iz
člena 62, kar zadeva uporabo meril za upravičenost in izbirnih
meril ter postopek izbire projektov. Člen 108
Organ upravljanja 1. Organ upravljanja je
odgovoren za učinkovito, uspešno in pravilno upravljanje in izvajanje
programa ter zlasti za: (a)
zagotavljanje ustreznega in varnega elektronskega
sistema za beleženje, vodenje in upravljanje statističnih podatkov v zvezi
s programom in njegovim izvajanjem, potrebnih za spremljanje in vrednotenje, in
zlasti podatkov, ki so potrebni za spremljanje napredka pri doseganju
opredeljenih ciljev in prednostnih nalog Unije, ter za poročanje o teh
podatkih; (b)
predložitev Komisiji ustreznih podatkov o
dejavnostih, izbranih za financiranje, vključno z glavnimi
značilnostmi upravičenca in same dejavnosti, na četrtletni
ravni; (c)
zagotovitev, da so upravičenci in drugi
subjekti, ki sodelujejo pri izvajanju dejavnosti: (i) obveščeni o svojih obveznostih, ki
izhajajo iz dodeljene pomoči, in da uporabljajo ločen računovodski
sistem ali ustrezno računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi z
dejavnostjo, (ii) seznanjeni z zahtevami glede
predložitve podatkov organu upravljanja ter evidentiranja realizacij in
rezultatov; (d)
zagotovitev, da je predhodno vrednotenje iz člena 48
[Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] v skladu s sistemom
vrednotenja in spremljanja iz člena 131, ter izvajanje tega
vrednotenja in njegova predložitev Komisiji; (e)
zagotovitev, da je načrt vrednotenja iz
člena 49 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]
vzpostavljen, da je naknadno vrednotenje iz člena 140 izvedeno v
rokih iz navedenega člena, pri čemer se zagotovi, da so takšna
vrednotenja v skladu s sistemom spremljanja in vrednotenja iz člena 131,
ter za predložitev teh vrednotenj odboru za spremljanje iz člena 136
in Komisiji; (f)
predložitev informacij in dokumentov, potrebnih za
spremljanje izvajanja programa glede na njegove specifične cilje in
prednostne naloge, odboru za spremljanje iz člena 136; (g)
pripravo letnega poročila o izvajanju iz
člena 138, vključno z združenimi preglednicami spremljanja, in
njegovo predložitev Komisiji, potem ko ga odobri odbor za spremljanje iz
člena 136; (h)
zagotovitev, da plačilna agencija pred
odobritvijo plačil prejme vse potrebne informacije, zlasti tiste o uporabljenih
postopkih in kakršnih koli kontrolah, ki se izvajajo za dejavnosti, izbrane za
financiranje; (i)
zagotovitev obveščanja javnosti o programu, in
sicer z obveščanjem možnih upravičencev, strokovnih organizacij,
gospodarskih in socialnih partnerjev, organov, vključenih v spodbujanje
enakosti med moškimi in ženskami, ter zadevnih nevladnih organizacij,
vključno z okoljskimi organizacijami, o možnostih, ki jih zagotavlja
program, in pravilih glede dostopa do finančne podpore programa ter z obveščanjem
upravičencev o prispevku Unije, širše javnosti pa o vlogi Unije v
programu. 2. Država članica ali organ
upravljanja lahko imenuje enega ali več posredniških organov,
vključno z regionalnimi ali lokalnimi organi ali nevladnimi
organizacijami, za upravljanje ali izvajanje dejavnosti v okviru operativnega
programa. 3. Kadar se del njegovih nalog
prenese na drug organ, organ upravljanja ohrani celotno odgovornost za
učinkovitost ter pravilnost upravljanja in izvajanja teh nalog. Organ
upravljanja zagotovi, da so sprejete ustrezne določbe, ki drugemu organu
omogočajo pridobitev vseh potrebnih podatkov in informacij za izvajanje
zadevnih nalog. Člen 109
Akreditacija in odvzem
akreditacije plačilni agenciji 1. Plačilna agencija je
posebna služba ali organ držav članic, ki je pristojen za upravljanje in
nadzor odhodkov. Izvajanje teh nalog, razen izplačil, se lahko prenese. 2. Države članice kot
plačilne agencije akreditirajo službe ali organe, ki izpolnjujejo
akreditacijska merila, ki jih v skladu s členom 111(2) določi Komisija. 3. Pristojna oseba akreditirane
plačilne agencije pripravi informacije iz člena 75(1)(a), (b)
in (c) [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]. 4. Če akreditirana plačilna agencija ne izpolnjuje ali ne
izpolnjuje več enega ali več akreditacijskih meril iz odstavka 2,
ji država članica odvzame akreditacijo, razen če plačilna
agencija izvede potrebne spremembe v roku, ki se določi glede na resnost
težave. 5. Plačilne agencije
upravljajo in zagotavljajo nadzor dejavnosti, povezanih z javno intervencijo,
za katero so odgovorne, pri čemer ohranijo splošno odgovornost na zadevnem
področju. Člen 110
Celotno plačilo
upravičencem Plačila v zvezi s financiranjem na
podlagi te uredbe upravičenci prejmejo v celoti, razen zakonodaja Unije
izrecno določa drugače. Člen 111
Pooblastila Komisije Za zagotavljanje dobrega delovanja sistema iz
člena 106 je Komisija v skladu s členom 150
pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v zvezi z: (a) minimalnimi pogoji za akreditacijo
plačilnih agencij v zvezi z notranjim okoljem, nadzornimi dejavnostmi,
obveščanjem, sporočanjem in spremljanjem ter pravili o postopku
dodelitve in odvzema akreditacije; (b) pravili o nadzoru in postopku
revizije akreditacije plačilnih agencij; (c) obveznostmi plačilnih agencij
glede vsebine njihovih obveznosti upravljanja in nadzora. Člen 112
Certifikacijski organi 1. Certifikacijski organ
je javni ali zasebni revizijski organ, ki ga imenuje država članica za
zagotavljanje mnenja o izjavi o zanesljivosti upravljanja glede popolnosti,
točnosti in verodostojnosti letnih računovodskih izkazov
plačilne agencije, pravilnem delovanju njenega sistema notranjega nadzora
ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij ter spoštovanju načela
dobrega finančnega poslovodenja. Ta organ je operativno neodvisen od
zadevne plačilne agencije, organa upravljanja in organa, ki je akreditiral
to agencijo. 2. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, v katerih
določi natančna pravila o statusu certifikacijskih organov, posebnih
nalogah, vključno z nadzorom, ki ga morajo izvajati, ter s certifikati in
poročili, skupaj s priloženimi dokumenti, ki jih pripravijo navedeni
organi. Člen 113
Dopustnost plačil, ki
jih izvedejo plačilne agencije Odhodki v okviru deljenega upravljanja iz naslova V
in tehnične pomoči iz člena 92 se lahko krijejo s sredstvi
Unije le, če so jih imele akreditirane plačilne agencije. POGLAVJE IV
Nadzor s strani držav članic Člen 114
Odgovornosti držav
članic 1. Države članice v
okviru ESPR sprejmejo vse zakonske, upravne in druge predpise ter vse
druge ukrepe, potrebne za zagotavljanje učinkovite zaščite
finančnih interesov Unije in zlasti za: (a)
preverjanje zakonitosti in pravilnosti financiranih
dejavnosti, skupaj s preverjanjem, ali so bili sofinancirani proizvodi in
storitve zagotovljeni ter ali so upravičenci plačali odhodke, ki so
jih navedli, ter ali so ti odhodki v skladu z veljavno zakonodajo Unije in
nacionalno zakonodajo, operativnim programom in pogoji za podporo dejavnosti; (b)
zagotavljanje, da upravičenci, ki sodelujejo
pri izvajanju dejavnosti, za katere se povrnejo upravičeni in dejansko
nastali odhodki, uporabljajo ločen računovodski sistem ali ustrezno
računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi z dejavnostjo; (c)
vzpostavitev postopkov za zagotovitev, da se vsi
dokumenti v zvezi z odhodki in revizijami, ki se zahtevajo za zagotovitev
ustrezne revizijske sledi, hranijo v skladu z zahtevami iz člena 62(g)
[Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]; (d)
omogočanje učinkovitega
preprečevanja goljufij, zlasti v zvezi z območji z višjo stopnjo
tveganja, kar bo imelo odvračalni učinek, izvajalo pa se bo ob
upoštevanju stroškov in koristi ter sorazmernosti ukrepov; (e)
preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje
nepravilnosti in goljufij; (f)
uporabo potrebnih finančnih popravkov, ki so
učinkoviti, odvračilni in sorazmerni v skladu z zakonodajo Unije ali
nacionalno zakonodajo; (g)
izterjavo neupravičenih plačil in obresti
in po potrebi sproženje pravnih postopkov. 2. Države članice
vzpostavijo učinkovite sisteme upravljanja in nadzora, da zagotovijo
skladnost s to uredbo. 3. Za izpolnitev obveznosti iz
odstavka (1)(a) in (b) sistemi, ki jih vzpostavijo države
članice, vključujejo: (a)
upravno preverjanje vsakega zahtevka za
povračilo, ki ga predložijo upravičenci; (b)
nadzor dejavnosti na kraju samem. Kar zadeva nadzor na kraju samem, pristojni organ
odvzame kontrolni vzorec iz celotne populacije prosilcev, ki po potrebi
vključuje naključni del in del, določen na podlagi ocene
tveganja, da dobi reprezentativno stopnjo napak, pri čemer se osredotoči
tudi na najvišje stopnje napak. 4. Preverjanja posameznih
dejavnosti na kraju samem v skladu z odstavkom 3(b) se lahko izvedejo na
podlagi vzorca. 5. Če je organ upravljanja
tudi upravičenec v okviru operativnega programa, se z ureditvijo
preverjanja iz odstavka 1(a) zagotovi ustrezno ločevanje nalog. 6. Države članice obvestijo
Komisijo o določbah in ukrepih, sprejetih v skladu z odstavki 1, 2, 3
in 5. Vsi pogoji, ki jih države članice določijo kot dopolnitev
pogojev iz te uredbe, so preverljivi. 7. Komisija lahko z izvedbenimi
akti sprejme pravila, katerih cilj je enotna uporaba odstavkov 1, 2, 3
in 4. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz
člena 151(3). 8. Komisija v skladu s
členom 150 sprejme delegirane akte o pravilih v zvezi z ureditvijo
revizijske sledi iz odstavka 1(c). Člen 115
Izterjava neupravičenih
plačil 1. V primeru člena 114(1)(g)
države članice izterjajo neupravičeno plačane zneske skupaj z
zamudnimi obrestmi. O tem obvestijo Komisijo ter jo redno obveščajo o napredku
povezanih upravnih in pravnih postopkov. 2. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o
določitvi podrobnih pravil v zvezi z obveznostmi držav članic iz
odstavka 1. Člen 116
Nepravilnosti 1. Za vsako izplačilo, ki
je neupravičeno zaradi nepravilnosti ali drugih vrst neskladnosti, države
članice od upravičenca zahtevajo vračilo sredstev v enem letu od
prve navedbe takšne nepravilnosti, pri čemer ustrezne zneske zabeležijo v
knjigi terjatev plačilne agencije. 2. Če se vračilo ne izvede v štirih letih od datuma zahteve po
vračilu ali v osmih letih, če je izterjava v postopku pred
nacionalnimi sodišči, finančne posledice neizvršene izterjave krije
zadevna država članica, pri čemer to ne vpliva na obveznost zadevne
države članice glede izvajanja postopkov izterjave v skladu s
členom 115. Če je v okviru postopka izterjave z
dokončnim upravnim ali sodnim aktom ugotovljeno, da ni bilo nepravilnosti,
zadevna država članica kot odhodek sklada prijavi odhodek, nastal zaradi
finančnega bremena, ki ga je imela v skladu s prvim pododstavkom. 3. V ustrezno utemeljenih
primerih se lahko države članice odločijo, da ne bodo izvedle
postopka izterjave. Takšna odločitev se lahko sprejme le v naslednjih
primerih: (a)
če je skupna vsota že obstoječih in
predvidenih stroškov izterjave višja od zneska izterjave ali (b)
če
izterjave ni mogoče izvršiti zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika
ali oseb, ki so pravno odgovorne za nepravilnost, pri čemer je
plačilna nesposobnost ugotovljena in priznana v skladu z nacionalno
zakonodajo zadevne države članice. Kadar se
odločitev iz prvega pododstavka tega odstavka sprejme, preden za
neporavnane zneske začnejo veljati pravila iz odstavka 2,
finančne posledice neizvršene izterjave krije proračun Unije. 4. Države članice v letnih
računovodskih izkazih, ki jih v skladu s členom 125(c)(iii)
predložijo Komisiji, navedejo zneske, ki jih morajo kriti v skladu z
odstavkom 2. Komisija letne računovodske izkaze preveri in jih po
potrebi spremeni z izvedbenim aktom. 5. Komisija lahko v naslednjih
primerih z izvedbenimi akti iz financiranja Unije izključi zneske, ki so v
breme proračunu Unije: (a)
če država članica ne upošteva
časovnih rokov iz odstavka 1; (b)
če meni, da odločitev države članice
o neizvajanju postopka izterjave v skladu z odstavkom 3 ni
upravičena; (c)
če meni, da so nepravilnosti ali neizvršene
izterjave nastale zaradi nepravilnosti ali malomarnosti upravnih organov ali
drugih uradnih organov države članice. 6. Pred sprejetjem
odločitve z izvedbenimi akti iz tega člena velja postopek iz
člena 129(6). Člen 117
Finančni popravki držav
članic 1. Države članice so v prvi
vrsti odgovorne za preiskovanje nepravilnosti ali drugih vrst neskladnosti ter
za izvajanje potrebnih finančnih popravkov in izterjav. V primeru sistemskih nepravilnosti država
članica razširi svojo preiskavo na vse morebitno prizadete dejavnosti. 2. Država članica izvede
finančne popravke, ki so potrebni v zvezi s posameznimi ali sistemskimi
nepravilnostmi ali drugimi vrstami neskladnosti, odkritih pri dejavnostih ali
operativnem programu. Popravki države članice obsegajo preklic celote ali
dela javnega prispevka za dejavnost ali operativni program. Država članica
upošteva vrsto in resnost nepravilnosti in finančno izgubo ESPR ter izvede
sorazmerni popravek. Plačilna agencija evidentira finančne popravke v
letnih računovodskih izkazih za obračunsko leto, v katerem se
odloči za preklic. 3. V primeru finančnih
popravkov, uporabljenih pri odhodkih, ki so neposredno povezani z neskladnostjo
s členom 105, države članice določijo znesek popravka ob
upoštevanju resnosti neskladnosti upravičenca s predpisi SRP, gospodarske
prednosti, ki izhaja iz neskladnosti s predpisi SRP, ali pomena prispevka ESPR
za gospodarsko dejavnost upravičenca. 4. Prispevek iz ESPR, preklican
v skladu z odstavkom 1, se lahko ponovno uporabi za operativni program v
skladu z odstavkom 5. 5. Prispevek, ki je bil
preklican v skladu z odstavkom 2, se ne sme ponovno uporabiti za dejavnost
ali dejavnosti, za katere je bil izveden popravek, ali, kadar je bil
finančni popravek izveden zaradi sistemske nepravilnosti ali drugih vrst
neskladnosti, za vse dejavnosti, pri katerih je nastala sistemska nepravilnost
ali druge vrste neskladnosti. POGLAVJE V
Nadzor s strani Komisije Oddelek 1
Prekinitev in začasna ustavitev Člen 118
Prekinitev roka plačila Poleg elementov, ki omogočajo prekinitev,
iz člena 74(1)(a) do (c) [Uredbe (EU) št. […] o
skupnih določbah], lahko rok plačila prekine odredbodajalec na
podlagi prenosa v smislu [finančne uredbe] za zahtevek za vmesno
plačilo za največ devet mesecev, če je Komisija z izvedbenim
aktom sprejela sklep, s katerim potrjuje, da obstajajo dokazi o tem, da država
članica ni izpolnila svojih obveznosti v okviru skupne ribiške politike,
kar lahko vpliva na odhodke iz potrjenega izkaza o odhodkih, za katere se
zahteva vmesno plačilo. Člen 119
Začasna ustavitev
plačil 1. Komisija lahko z izvedbenim
aktom začasno ustavi vsa vmesna plačila ali del vmesnih plačil v
okviru operativnega programa, če: (a)
obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja
in nadzora operativnega programa, za katero niso bili sprejeti popravni ukrepi; (b)
so odhodki iz potrjenega izkaza o odhodkih povezani
s hujšo nepravilnostjo ali drugo vrsto neskladnosti, ki ni bila odpravljena; (c)
država članica ni sprejela potrebnih ukrepov
za izboljšanje stanja, ki je razlog za prekinitev iz člena 118; (d)
obstaja resna pomanjkljivost v kakovosti in
zanesljivosti sistema spremljanja; (e)
je Komisija z izvedbenim aktom sprejela sklep, s
katerim potrjuje, da država članica ni izpolnila svojih obveznosti v
okviru skupne ribiške politike. Takšna neskladnost lahko vpliva na odhodke iz
potrjenega izkaza o odhodkih, za katere se zahteva vmesno plačilo; (f)
so izpolnjeni pogoji iz člena 17(5) in
člena 20(3) uredbe [o skupnih določbah]. 2. Komisija lahko z izvedbenim
aktom določi začasno ustavitev vseh vmesnih plačil ali dela
vmesnih izplačil po tem, ko državi članici ponudi možnost za
predložitev stališč v roku dveh mesecev. Komisija lahko z izvedbenimi
akti, sprejetimi v skladu s postopkom preverjanja iz člena 151(3),
določi podrobna pravila v zvezi s plačili, ki se lahko začasno
ustavijo. Ti zneski so sorazmerni z vrsto in pomembnostjo pomanjkljivosti,
nepravilnosti ali neskladnosti s strani države članice. 3. Komisija z izvedbenim aktom
prekliče začasno ustavitev vseh vmesnih plačil ali dela vmesnih
plačil, ko država članica sprejme ustrezne ukrepe, ki dovoljujejo
preklic začasne ustavitve. Če država članica takšnih ukrepov ne
sprejme, lahko Komisija z izvedbenim aktom sprejme sklep o uporabi
finančnih popravkov s preklicem celotnega zneska ali dela zneska prispevka
Unije za operativni program v skladu s členom 128 in v skladu s
postopkom iz člena 129. Člen 120
Pooblastila Komisije 1. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o
opredelitvi primerov neskladnosti iz člena 118 in člena 119(1)(e),
vključno z navedbo ustreznih določb SRP, ki so bistvene za ohranjanje
morskih bioloških virov. 2. Komisija lahko z izvedbenimi
akti določi natančna pravila o postopku prekinitve in začasne
ustavitve. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz
člena 151(3). Oddelek 2
Potrditev računovodskih izkazov in finančni popravki Člen 121
Nadzor na kraju samem, ki ga
izvede Komisija 1. Komisija lahko brez poseganja
v nadzor, ki ga države članice izvajajo v skladu z nacionalnimi zakoni in
drugimi predpisi ali členom 287 Pogodbe, in v vsak pregled, ki se
izvede v skladu s členom 322 Pogodbe, izvede nadzor na kraju samem v
državah članicah, zlasti da preveri: (a) skladnost upravnih praks s pravili Unije; (b) obstoj potrebnih dokazil in njihovo
ujemanje z dejavnostmi, ki jih financira ESPR; (c) pogoje, pod katerimi se izvajajo in
nadzirajo dejavnosti, ki jih financira ESPR. 2. Osebe, ki jih Komisija
pooblasti za izvajanje nadzora na kraju samem, ali zastopniki Komisije, ki
delujejo v okviru dodeljenih pooblastil, imajo dostop do računovodskih
knjig in vseh drugih dokumentov v zvezi z odhodki, ki jih financira ESPR,
vključno z dokumenti in metapodatki, pripravljenimi ali prejetimi in
shranjenimi na elektronskih nosilcih. 3. Pooblastila za izvajanje
nadzora na kraju samem ne vplivajo na uporabo nacionalnih določb, na
podlagi katerih nekatera dejanja izvajajo le uradniki, imenovani v skladu z
nacionalno zakonodajo. Osebe, ki jih pooblasti Komisija, med drugim ne
sodelujejo pri preiskavah na domu ali uradnih zaslišanjih oseb na podlagi
zakonodaje zadevne države članice. Vseeno imajo dostop do tako
pridobljenih informacij. 4. Komisija pred nadzorom na
kraju samem pravočasno obvesti zadevno državo članico ali državo
članico, na ozemlju katere je treba izvesti nadzor. Uradniki zadevne
države članice lahko sodelujejo pri takšnem nadzoru. 5. Na zahtevo Komisije in s
soglasjem zadevne države članice pristojni organi te države članice
izvedejo dodaten nadzor ali preiskave v zvezi z dejavnostmi iz te uredbe. Pri
takšnem nadzoru lahko sodelujejo zastopniki Komisije ali osebe, ki jih
pooblasti Komisija. 6. Komisija lahko za izboljšanje
nadzora s soglasjem zadevnih držav članic pri nekaterih pregledih ali
preiskavah zaprosi za pomoč organe teh držav članic. 7. Komisija lahko z izvedbenimi
akti, sprejetimi v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 151(2),
določi pravila v zvezi s postopki, ki jih je treba upoštevati pri
izvajanju dodatnega nadzora iz odstavkov 5 in 6. Člen 122
Dostop do informacij 1. Države članice dajo Komisiji na voljo
vse informacije, potrebne za nemoteno delovanje ESPR, in sprejmejo vse ustrezne
ukrepe za olajšanje nadzora, za katerega Komisija meni, da je primeren v zvezi
z upravljanjem financiranja Unije, vključno z nadzorom na kraju samem. 2. Na
zahtevo Komisije države članice posredujejo zakone in druge predpise, ki
so jih sprejele za izvajanje aktov Unije v zvezi s skupno ribiško politiko,
če imajo ti akti finančne posledice za ESPR. 3. Države članice dajo
Komisiji na voljo vse informacije o ugotovljenih nepravilnostih in domnevnih
goljufijah ter tudi informacije o ukrepih za izterjavo zneskov, ki so bili
neupravičeno izplačani v zvezi s temi nepravilnostmi in goljufijami v
skladu s členom 116. Člen 123
Dostop do dokumentov Akreditirane plačilne agencije hranijo
dokazila o izvedenih plačilih ter dokumente o izvajanju upravnih in
fizičnih pregledov, ki jih določa zakonodaja Unije, ter dajo
dokumente in informacije na voljo Komisiji. Če te dokumente hrani organ, ki deluje po
pooblastilu plačilne agencije in je pristojen za odobritev odhodkov, ta
organ akreditirani plačilni agenciji predloži poročila o številu
izvedenih pregledov, njihovi vsebini in ukrepih, sprejetih na podlagi njihovih
rezultatov. Člen 124
Potrditev računovodskih
izkazov 1. Pred 30. aprilom leta,
ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, in na podlagi informacij,
predloženih v skladu s členom 125(c), se Komisija z izvedbenimi akti
odloči o potrditvi računovodskih izkazov akreditiranih plačilnih
agencij. 2. Odločitev o potrditvi
računovodskega izkaza iz odstavka 1 se nanaša na celovitost,
točnost in verodostojnost predloženih letnih računovodskih izkazov.
Odločitev se sprejme brez poseganja v odločitve, sprejete naknadno v
skladu s členom 128. Člen 125
Sporočanje informacij Države članice Komisiji posredujejo
naslednje informacije, izjave in dokumente: (a)
za akreditirano plačilno agencijo: (i) dokument o njeni akreditaciji; (ii) njeno funkcijo; (iii) če je potrebno, dokument o odvzemu
akreditacije; (b)
za certifikacijski organ: (i) naziv; (ii) točen naslov; (c)
za ukrepe v zvezi s financiranimi dejavnostmi: (i) s strani akreditirane plačilne
agencije podpisane izjave o odhodkih, ki so enakovredne zahtevkom za
plačilo in so jim priloženi zahtevani podatki; (ii) posodobitev ocene predvidenih izjav o
odhodkih, ki bodo predložene v posameznem letu, in ocene predvidenih izjav o
odhodkih za naslednje proračunsko leto; (iii) izjavo o zanesljivosti upravljanja in
letne računovodske izkaze akreditiranih plačilnih agencij; (iv) povzetek rezultatov vseh razpoložljivih
revizij in pregledov, ki so bili izvedeni. Člen 126
Zaupnost Države članice in Komisija sprejmejo vse
potrebne ukrepe, da se zagotovi zaupnost informacij, sporočenih ali
pridobljenih med nadzorom na kraju samem ali v okviru potrditve
računovodskih izkazov, izvedene v skladu s to uredbo. Za te informacije se uporabljajo načela
iz člena 8 Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996
o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za
zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in
drugimi nepravilnostmi[36]. Člen 127
Pooblastila Komisije Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme
pravila o: (a)
obliki, vsebini, časovnih razmikih, rokih in
podrobnostih predložitve Komisiji ali zagotavljanju Komisiji dostopa do: (i) izjav o odhodkih in ocen predvidenih
odhodkov ter njihovih posodobitev, vključno z namenskimi prejemki; (ii) izjav o zanesljivosti upravljanja in
letnih računovodskih izkazov plačilnih agencij ter rezultatov vseh
razpoložljivih revizij in nadzorov, ki so bili izvedeni; (iii) poročil o certifikaciji
računovodskih izkazov; (iv) identifikacijskih podatkov o
akreditiranih plačilnih agencijah in certifikacijskih organih; (v) podrobnosti upoštevanja in plačil
odhodkov, financiranih v okviru ESPR; (vi) obvestil o finančnih popravkih, ki
so jih države članice izvedle v zvezi z dejavnostmi ali operativnim
programom, in zbirnih poročil o postopkih izterjave, ki so jih države
članice sprožile zaradi nepravilnosti; (vii) informacij o ukrepih, sprejetih za
zaščito finančnih interesov Komisije; (b)
načinih izmenjave podatkov in dokumentov med
Komisijo in državami članicami ter izvajanju informacijskih sistemov,
vključno z vrsto, obliko in vsebino podatkov, ki jih je treba obdelati v
teh sistemih, ter ustreznimi pravili za njihovo shranjevanje; (c)
obveščanju Komisije s strani držav članic
o informacijah, dokumentih, statističnih podatkih in poročilih ter
rokih in metodah za njihovo obveščanje; (d)
obveznostih glede sodelovanja, ki jih morajo države
članice upoštevati pri izvajanju členov 121 in 122. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s
postopkom preverjanja iz člena 151(3). Člen 128
Finančni popravek
Komisije in merila za finančne popravke 1. Poleg primerov iz
člena 20(4) in člena 77 uredbe [o skupnih določbah]
lahko Komisija z izvedbenimi akti izvede finančne popravke, tako da
prekliče celoten prispevek ali del prispevka Unije za operativni program,
če po ustrezni preiskavi ugotovi, da: (a)
obstaja resna pomanjkljivost v sistemu upravljanja
in nadzora programa, kar ogroža prispevek Unije, ki je bil za operativni
program že izplačan; (b)
je izdatek v potrjenem izkazu o odhodkih nepravilen
ali kako drugače neskladen in ga država članica pred začetkom postopka
popravkov iz tega odstavka ni popravila; (c)
država članica ni izpolnjevala svojih
obveznosti iz člena 117 pred začetkom postopka popravkov iz tega
odstavka; (d)
je izdatek v potrjenem izkazu o odhodkih države
članice neskladen s pravili SRP, ki so bistvena za ohranjanje morskih
bioloških virov. 2. Za primere iz odstavka 1(a),
(b) in (c) Komisija svoje finančne popravke utemelji na posameznih
primerih ugotovljene nepravilnosti ali drugih ugotovljenih posameznih primerih
neskladnosti, pri čemer upošteva, ali je nepravilnost ali vrsta
neskladnosti sistemska. Kadar ni mogoče natančno določiti zneska
nepravilnih odhodkov v breme ESPR, Komisija uporabi pavšalni ali ekstrapolirani
finančni popravek. 3. Za primere iz odstavka 1(b)
v primeru neskladnosti s členom 105 in primere iz odstavka 1(d)
Komisija svoje finančne popravke utemelji le na odhodkih, ki so neposredno
povezani z neskladnostjo s pravili SRP. Komisija se o znesku popravka
odloči ob upoštevanju resnosti neskladnosti države članice ali
upravičenca s pravili SRP, gospodarske prednosti, ki izhaja iz
neskladnosti s pravili SRP, ali pomena prispevka ESPR za gospodarsko
dejavnost upravičenca. 4. Kadar ni mogoče
natančno določiti zneska odhodkov, povezanih z neskladnostjo s
pravili SRP, Komisija uporabi pavšalni ali ekstrapolirani finančni
popravek v skladu z odstavkom 6(a). 5. Če Komisija svoje
stališče utemeljuje na podlagi dejstev, ki so jih ugotovili drugi
revizorji zunaj njenih služb, izpelje lastne zaključke glede
finančnih posledic po pregledu ukrepov, ki jih je sprejela zadevna država
članica v skladu s členom 117, obvestila, predloženega v skladu
s členom 125(c), in vseh odgovorov države članice. 6. Komisija je v skladu s
členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov, ki: (a)
vzpostavljajo merila za določitev stopnje
finančnega popravka, ki ga je treba uporabiti v primeru pavšalnega ali
ekstrapoliranega finančnega popravka; (b)
navajajo ustrezna pravila SRP iz
odstavka 1(d), ki so bistvena za ohranjanje morskih bioloških virov. Člen 129
Postopek 1. Pred sprejetjem
odločitve o finančnem popravku z uporabo izvedbenih aktov Komisija
začne postopek z obvestilom državi članici o svojih začasnih
sklepih in zahtevo, da država članica v dveh mesecih predloži svoje
pripombe. 2. Če Komisija predlaga
finančni popravek na podlagi ekstrapolacije ali pavšalnega zneska, ima
država članica s preučitvijo zadevne dokumentacije možnost dokazati,
da je dejanski obseg nepravilnosti ali druge vrste neskladnosti, vključno
z neskladnostjo s skupno ribiško politiko, manjši od ocene Komisije. V soglasju
s Komisijo lahko država članica omeji obseg tega preverjanja na ustrezen
delež ali vzorec zadevne dokumentacije. Razen v ustrezno utemeljenih primerih
je rok za to preverjanje največ dva dodatna meseca po dvomesečnem roku
iz odstavka 1. 3. Komisija upošteva vse dokaze,
ki jih v rokih iz odstavkov 1 in 2 predloži država članica. 4. Če država članica
ne sprejme začasnih sklepov Komisije, je povabljena na zaslišanje pred
Komisijo, da se zagotovi dostopnost vseh ustreznih informacij in pripomb kot
podlaga za sklepe Komisije o zahtevku za finančni popravek. 5. Komisija z izvedbenimi akti
sprejme sklep o izvedbi finančnih popravkov v šestih mesecih od datuma
zaslišanja ali od datuma prejema dodatnih informacij, kadar se država
članica strinja, da predloži take dodatne informacije po zaslišanju. Komisija upošteva vse informacije in
ugotovitve, predložene med postopkom. Če zaslišanje ni izvedeno,
začne šestmesečni rok teči dva meseca po datumu vabila na
zaslišanje, ki ga je poslala Komisija. 6. Kadar Komisija ali Evropsko
računsko sodišče odkrije nepravilnosti, ki vplivajo na letne
računovodske izkaze, poslane Komisiji, se s finančnim popravkom
zmanjša podpora iz ESPR za operativni program. Člen 130
Obveznosti držav članic Finančni popravek Komisije ne posega v
obveznost države članice o izterjavi iz člena 117(2) ter
vračilu državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe in v
skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999[37]. POGLAVJE VI
Spremljanje, vrednotenje, obveščanje in sporočanje Oddelek 1
VZPOSTAVITEV SISTEMA SPREMLJANJA IN VREDNOTENJA TER NJEGOVI CILJI Člen 131
Sistem spremljanja in
vrednotenja 1. Za dejavnosti ESPR v
okviru deljenega upravljanja se vzpostavi skupen sistem spremljanja in
vrednotenja, katerega namen je merjenje uspešnosti ESPR. Za zagotavljanje
učinkovitega merjenja uspešnosti je Komisija v skladu s členom 150
pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov o vsebini in sestavi tega
okvira. 2. Učinek ESPR se meri
glede na prednostne naloge Unije iz člena 6. Komisija z izvedbenimi akti opredeli sklop
kazalnikov, značilnih za te cilje Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v
skladu s postopkom preverjanja iz člena 151(3). 3. Države članice Komisiji
predložijo vse informacije, potrebne za omogočanje spremljanja in
vrednotenja zadevnih ukrepov. Komisija upošteva potrebe po podatkih in
sinergije med potencialnimi viri podatkov, še zlasti njihovo uporabo za
statistične namene, kadar je ustrezno. Komisija z izvedbenimi akti sprejme
pravila o informacijah, ki jih morajo predložiti države članice, ter tudi
o potrebah po podatkih in sinergijah med potencialnimi viri podatkov. Ti
izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz
člena 151(3). 4. Komisija vsaka štiri leta
Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju tega
člana. Prvo poročilo se predloži najpozneje 31. decembra 2017. Člen 132
Cilji Cilji sistema spremljanja in vrednotenja so: (a)
prikazati napredek in dosežke pomorske in ribiške
politike ter oceniti učinek, učinkovitost, uspešnost in pomen
dejavnosti ESPR; (b)
prispevati k bolj ciljno usmerjeni podpori za
pomorsko in ribiško politiko; (c)
podpirati skupni proces pridobivanja znanja,
povezan s spremljanjem in vrednotenjem; (d)
zagotoviti zanesljivo, z dokazi podprto vrednotenje
dejavnosti ESPR, ki bo vključeno v postopek odločanja. Oddelek 2
TEHNIČNE DOLOČBE Člen 133
Skupni kazalniki 1. V sistemu spremljanja in
vrednotenja iz člena 131 se določi seznam skupnih kazalnikov, ki
se nanašajo na začetno stanje ter na finančno izvajanje, realizacije,
rezultate in vpliv programa ter se uporabljajo za vsak program, da se
omogoči združevanje podatkov na ravni Unije. 2. Skupni kazalniki so povezani
z mejniki in cilji, določenimi v operativnih programih v skladu s
prednostnimi nalogami Unije iz člena 6. Ti skupni kazalniki se uporabljajo
za okvir delovanja iz člena 19(1) [Uredbe (EU) št. [...] o
skupnih določbah] ter omogočajo oceno napredka, učinkovitosti in
uspešnosti izvajanja politike glede na cilje na ravni Unije ter na nacionalni
in programski ravni. Člen 134
Elektronski informacijski
sistem 1. Ključne informacije o
izvajanju programa, o vsaki dejavnosti, izbrani za financiranje, in o
dokončanih dejavnostih, ki jih je treba spremljati in ovrednotiti,
vključno z glavnimi značilnostmi upravičenca in projekta, se
beležijo in vodijo elektronsko. 2. Komisija zagotovi ustrezen in
varen elektronski sistem za beleženje, vodenje in upravljanje ključnih
informacij ter poročanje o spremljanju in vrednotenju. Člen 135
Zagotavljanje informacij Upravičenci do podpore v
okviru ESPR, vključno z lokalnimi akcijskimi skupinami, zagotovijo
organu upravljanja in/ali imenovanim izvajalcem vrednotenja ali drugim organom,
ki so pooblaščeni za opravljanje funkcij v njihovem imenu, vse podatke in
informacije, potrebne za omogočanje spremljanja in vrednotenja programa,
zlasti v zvezi z izpolnjevanjem specifičnih ciljev in prednostnih nalog. Oddelek 3
Spremljanje Člen 136
Postopki spremljanja 1. Organ upravljanja iz
člena 108 in odbor za spremljanje iz člena 41
[Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] spremljata
kakovost izvajanja programa. 2. Organ upravljanja in odbor za
spremljanje operativni program spremljata z uporabo finančnih kazalnikov
ter kazalnikov realizacij in rezultatov. Člen 137
Odgovornosti odbora za
spremljanje Poleg odgovornosti iz člena 43
[Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah] se odbor za
spremljanje prepriča o izvajanju operativnega programa in
učinkovitosti tega izvajanja. V ta namen odbor za spremljanje: (a)
v štirih mesecih po sprejetju odločitve o
odobritvi programa svetuje in izda mnenje v zvezi z izbirnimi merili za
dejavnosti, ki bodo financirane; izbirna merila se revidirajo glede na
programske potrebe; (b)
preuči dejavnosti in realizacije v zvezi z
načrtom vrednotenja programa; (c)
preuči ukrepe iz programa, ki se nanašajo na
izpolnjevanje predhodnih pogojev; (d)
obravnava in potrdi letna poročila o
izvajanju, preden se pošljejo Komisiji; (e)
preveri ukrepe za spodbujanje enakosti moških in
žensk, enakih možnosti ter nediskriminacije, vključno z dostopnostjo za
invalidne osebe; (f)
ne svetuje o letnem delovnem načrtu za zbirke
podatkov iz člena 23. Člen 138
Letno poročilo o
izvajanju 1. Države članice do 31. maja 2016
in do 31. maja vsako naslednje leto do vključno leta 2023
Komisiji predložijo letna poročila o izvajanju operativnega programa v
predhodnem koledarskem letu. Poročilo, predloženo leta 2016, zajema
koledarski leti 2014 in 2015. 2. Poleg navedenega v
členu 44 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]
letna poročila o izvajanju vključujejo: (a)
informacije o finančnih obveznostih in
odhodkih za posamezne ukrepe; (b)
povzetek izvedenih dejavnosti v zvezi z
načrtom vrednotenja; (c)
informacije o nespoštovanju pogojev trajnosti iz
člena 105 in o ukrepih za izboljšanje, ki so jih sprejele države
članice, po potrebi skupaj s finančnimi popravki v skladu s členom 117(2). 3. Poleg navedenega v
členu 44 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]
letna poročila o izvajanju, predložena leta 2017 in 2019,
zajemajo tudi oceno doseženega napredka pri zagotavljanju celostnega pristopa k
uporabi finančnih instrumentov ESPR in drugih finančnih
instrumentov EU za podporo ozemeljskemu razvoju, tudi prek lokalnih
razvojnih strategij, ter vključujejo ugotovitve v zvezi z izpolnjevanjem
ciljev za vsako prednostno nalogo iz operativnega programa. 4. Komisija z izvedbenimi akti
sprejme pravila o obliki in strukturi letnih poročil o izvajanju. Ti
izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz
člena 151(3). Oddelek 4
Vrednotenje Člen 139
Splošne določbe 1. Komisija z izvedbenimi akti
opredeli elemente, ki morajo biti vključeni v poročila o predhodnih
in naknadnih vrednotenjih iz členov 48 in 50 [Uredbe (EU)
št. [...] o skupnih določbah], ter določi minimalne zahteve za
načrt vrednotenja iz člena 49 [Uredbe (EU) št. [...] o
skupnih določbah]. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom
preverjanja iz člena 151(3). 2. Države članice
zagotovijo skladnost vrednotenj s skupnim sistemom spremljanja, dogovorjenim v
skladu s členom 131, organizirajo pripravo in zbiranje potrebnih
podatkov ter izvajalcem vrednotenja predložijo različne informacije,
pridobljene v okviru sistema spremljanja. 3. Države članice
poročila o vrednotenju objavijo na internetu, Komisija pa jih objavi na
spletni strani Unije. Člen 140
Predhodno vrednotenje Države članice zagotovijo, da so izvajalci
predhodnega vrednotenja vključeni že v zgodnjo fazo postopka razvoja
programa ESPR, kar vključuje sodelovanje pri razvoju analize iz
člena 20(1)(b), zasnovi logike ukrepanja in opredelitvi ciljev
programa. Člen 141
Naknadno vrednotenje Države članice v skladu s
členom 50 [Uredbe (EU) št. [...] o skupnih določbah]
pripravijo poročilo o naknadnem vrednotenju za operativni program. To
poročilo se Komisiji predloži najpozneje do 31. decembra 2023. Člen 142
Povzetki vrednotenj Komisija je odgovorna za povzetke poročil
o predhodnem in naknadnem vrednotenju na ravni Unije. Povzetki poročil o
vrednotenju se dokončajo najpozneje do 31. decembra v letu po
predložitvi ustreznih vrednotenj. Oddelek 5
Obveščanje in sporočanje Člen 143
Informiranje in
obveščanje javnosti 1. Plačilna agencija je v
sodelovanju z organom upravljanja v skladu s členom 108(1)(i)
pristojna za: (a)
vzpostavitev enotne spletne strani ali enotnega
spletnega portala z informacijami o operativnem programu v vsaki državi
članici in dostopom do njega; (b)
obveščanje morebitnih upravičencev o
možnostih financiranja v okviru operativnega programa; (c)
obveščanje državljanov Unije o vlogi in
dosežkih ESPR z ukrepi obveščanja in sporočanja rezultatov in vpliva
pogodb o partnerstvu, operativnih programov in dejavnosti. 2. Države članice za
zagotovitev preglednosti pri podpori iz ESPR vodijo seznam dejavnosti v
formatu CVS ali XML, ki je dostopen na enotni spletni strani ali
enotnem spletnem portalu, na katerem sta na voljo seznam in povzetek operativnega
programa. Seznam dejavnosti se posodobi najmanj vsake tri
mesece. Minimalne informacije, ki se vključijo v
seznam dejavnosti, skupaj s posebnimi informacijami v zvezi z dejavnostmi iz
členov 28, 37, 45, 54 in 56, so navedene v Prilogi IV. 3. Podrobna pravila v zvezi z
ukrepi informiranja in obveščanja javnosti ter ukrepi informiranja
prosilcev in upravičencev so določena v Prilogi IV. 4. Komisija z izvedbenimi akti v
skladu s svetovalnim postopkom iz člena 151(2) sprejme tehnične
značilnosti ukrepov informiranja in obveščanja javnosti o dejavnostih
ter navodila za oblikovanje simbola in opredelitev standardnih barv. NASLOV VIII
IZVAJANJE V OKVIRU NEPOSREDNEGA UPRAVLJANJA POGLAVJE I
Splošne določbe Člen 144
Področje uporabe Ta naslov se uporablja za ukrepe, financirane v
okviru neposrednega upravljanja, kot so določeni v naslovu VI. POGLAVJE II
Nadzor Člen 145
Zaščita finančnih
interesov Unije 1. Komisija sprejme ustrezne
ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju dejavnosti, financiranih v
skladu s to uredbo, finančni interesi Unije zaščiteni z uporabo
preventivnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in katerih koli
drugih nezakonitih dejavnosti, z izvajanjem učinkovitih pregledov, v
primeru ugotovljenih nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno
izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in
odvračilnimi kaznimi. 2. Komisija ali njeni
predstavniki in Računsko sodišče imajo pooblastila za revizije na
podlagi dokumentov in pregledov na kraju samem za vse upravičence,
izvajalce in podizvajalce, ki so prejeli sredstva Unije. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko
izvaja preglede na kraju samem in inšpekcijskih pregledov za gospodarske
subjekte, ki jih takšno financiranje neposredno ali posredno zadeva, v skladu s
postopki iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 z namenom ugotavljanja
morebitnih primerov goljufije, korupcije ali katere koli druge nezakonite
dejavnosti, ki vpliva na finančne interese Evropske unije v zvezi s
sporazumom, odločitvijo ali pogodbo o dodelitvi nepovratnih sredstev ali v
zvezi s sredstvi Unije. Brez poseganja v predhodne pododstavke sporazumi o
sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter sporazumi,
odločitve in pogodbe, ki so posledica izvajanja te uredbe, Komisijo,
Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblaščajo za izvajanje
takšnih revizij, pregledov na kraju samem in inšpekcijskih pregledov. Člen 146
Revizije 1. Uradniki Komisije in
Računskega sodišča ali njihovi predstavniki lahko na podlagi
predhodnega obvestila, poslanega vsaj deset delovnih dni vnaprej, razen v
nujnih primerih, kadar koli izvajajo revizije na kraju samem za dejavnosti, ki
se financirajo v skladu s to uredbo, v obdobju treh let po končnem
plačilu s strani Komisije. 2. Uradniki Komisije in
Računskega sodišča ali njihovi predstavniki, ki so ustrezno
pooblaščeni za izvajanje revizij na kraju samem, imajo dostop do
računovodskih knjig ter vseh ostalih dokumentov, vključno z dokumenti
in metapodatki, pripravljenimi ali prejetimi in shranjenimi na elektronskih nosilcih,
v zvezi z odhodki, ki se financirajo v skladu s to uredbo. 3. Pooblastila za revizije iz
odstavka 2 ne vplivajo na uporabo nacionalnih določb, na podlagi
katerih nekatera dejanja izvajajo le uradniki, posebej imenovani v skladu z
nacionalno zakonodajo. Uradniki Komisije in Računskega sodišča ali
njihovi predstavniki med drugim ne sodelujejo pri preiskavah na domu ali
uradnih zaslišanjih oseb v okviru nacionalne zakonodaje zadevne države
članice. Vseeno imajo dostop do tako pridobljenih informacij. 4. Če je katera koli
finančna pomoč Unije, dodeljena v skladu s to uredbo, naknadno
dodeljena tretji osebi kot končnemu upravičencu, prvotni
upravičenec, ki je prejemnik finančne podpore Unije, Komisiji
zagotovi vse ustrezne podatke v zvezi z identiteto tega končnega upravičenca. 5. V ta namen imajo
upravičenci na voljo vse pripadajoče dokumente za obdobje do treh let
po končnem plačilu. Člen 147
Začasna ustavitev
plačil, znižanje in preklic finančnega prispevka 1. Če Komisija meni, da
sredstva Unije niso bila uporabljena v skladu s pogoji iz te uredbe ali iz
katerega koli drugega veljavnega pravnega akta Unije, o tem obvesti
upravičence, ki lahko v enem mesecu od datuma takšnega obvestila pošljejo
svoje pripombe Komisiji. 2. Če upravičenci ne
odgovorijo v navedenem roku ali če se njihove ugotovitve ne štejejo za
zadovoljive, Komisija zniža ali prekliče dodeljeni finančni prispevek
ali začasno ustavi plačila. Vsak neupravičeno izplačan
znesek je treba vrniti Komisiji. Zneskom, ki niso vrnjeni pravočasno, se
prištejejo zamudne obresti v skladu s pogoji iz [finančne uredbe]. POGLAVJE III
Vrednotenje in poročanje Člen 148
Vrednotenje 1. Dejavnosti, ki se financirajo
v skladu s to uredbo, se redno spremljajo, da se nadzira njihovo izvajanje. 2. Komisija zagotovi redno,
neodvisno, zunanje vrednotenje financiranih dejavnosti. Člen 149
Poročanje Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu
predloži: (a)
vmesno poročilo o vrednotenju doseženih
rezultatov ter kakovostnih in količinskih vidikov izvajanja dejavnosti,
financiranih v skladu s to uredbo, najpozneje do 31. marca 2017; (b)
sporočilo o nadaljevanju dejavnosti,
financiranih v skladu s to uredbo, najpozneje do 30. avgusta 2018; (c)
poročilo o naknadnem vrednotenju najpozneje do
31. decembra 2021. NASLOV IX
POSTOPKOVNE DOLOČBE Člen 150
Izvajanje pooblastila 1. Pooblastilo za sprejetje
delegiranih aktov se Komisiji podeli pod pogoji iz tega člena. 2. Pooblastilo iz
členov 12, 33, 37, 38, 39, 46, 61, 64, 67, 75, 92, 105, 111, 112, 114,
115, 119, 127, 131 in 153 se podeli za nedoločen čas od 1. januarja 2014. 3. Pooblastilo iz
členov 12, 33, 37, 38, 39, 46, 61, 64, 67, 75, 92, 105, 111, 112, 114,
115, 119, 127, 131 in 153 lahko kadar koli prekliče Evropski
parlament ali Svet. Pooblastilo iz navedenega sklepa preneha veljati s sklepom
o preklicu. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu
Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Ne vpliva na
veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. 4. Komisija takoj po sprejetju
delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in
Svet. 5. Delegirani akt, sprejet v
skladu s členi 12, 33, 37, 38, 39, 46, 61, 64, 67, 75, 92, 105, 111, 112,
114, 115, 119, 127, 131 in 153, začne veljati le, če temu
Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela
v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če pred iztekom navedenega roka
Evropski parlament in Svet oba uradno obvestita Komisijo, da ne nameravata
nasprotovati sprejetju akta. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta
ali Sveta podaljša za dva meseca. Člen 151
Postopek odbora 1. Komisiji pri izvajanju pravil
Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo pomaga Odbor sklada za pomorstvo in
ribištvo. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. 2. Pri sklicevanju na ta
odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011. 3. Pri sklicevanju na ta
odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. NASLOV X
KONČNE DOLOČBE Člen 152
Razveljavitev 1. Uredbe (ES) št. 1198/2006,
(ES) št. 861/2006, (ES) [št. /2011 o programu za podporo nadaljnjemu
oblikovanju celostne pomorske politike], (ES) št. 791/2007, (ES) št. 2328/2003
in člen 103 Uredbe 1224/2009 se razveljavijo z učinkom od 1. januarja 2014. 2. Sklicevanja na razveljavljene
uredbe se štejejo kot sklicevanja na to uredbo. Člen 153
Prehodne določbe 1. Za lažji prehod s sistemov,
vzpostavljenih z uredbami (ES) št. 1198/2006, (ES) št. 861/2006,
(ES) [št. /2011 o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne
pomorske politike] in (ES) št. 791/2007, na sistem iz te uredbe, je Komisija
v skladu s členom 150 pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov
o pogojih, pod katerimi se podpora, ki jo je Komisija odobrila v skladu z
navedenimi uredbami, vključi v podporo iz te uredbe, skupaj s
tehnično pomočjo in naknadnim vrednotenjem. 2. Ta uredba ne vpliva na
nadaljevanje ali spremembo, vključno s popolnim ali delnim preklicem,
zadevnih projektov, do njihovega zaključka, ali pomoči, ki jo
Komisija odobri na podlagi uredb (ES) št. 1198/2006, (ES) št. 861/2006,
(ES) [št. /2011 o programu za podporo nadaljnjemu oblikovanju celostne
pomorske politike], (ES) št. 791/2007 in člena 103 Uredbe št.
1224/2009 ali katere koli druge zakonodaje, ki se uporablja za to pomoč na
dan 31. decembra 2013. 3. Zahtevki, predloženi v skladu
z Uredbo Sveta (ES) št. 1198/2006, ostanejo veljavni. Člen 154
Začetek veljavnosti in
uporaba Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem
listu Evropske unije. Ta uredba je v celoti
zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, Za Evropski parlament Za
Svet Predsednik Predsednik PRILOGA I Intenzivnost
posebne pomoči Vrsta dejavnosti || Odstotne točke Dejavnosti v zvezi z malim priobalnim ribolovom so lahko upravičene do povečanja za || 25 Dejavnosti na odročnih grških otokih so lahko upravičene do povečanja za || 35 Dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah so lahko upravičene do povečanja za || 35 Dejavnosti, ki jih izvajajo organizacije ribičev ali drugi skupni upravičenci zunaj poglavja III naslova V, so lahko upravičene do povečanja za || 10 Dejavnosti, ki jih izvajajo organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev, so lahko upravičene do povečanja za || 20 Dejavnosti v skladu s členom 78 o nadzoru in izvrševanju so lahko upravičene do povečanja za || 30 Dejavnosti v skladu s členom 78 o nadzoru in izvrševanju v zvezi z malim priobalnim ribolovom so lahko upravičene do povečanja za || 40 Dejavnosti, ki jih izvajajo podjetja, ki niso MSP, se zmanjšajo za || 20 PRILOGA II [Letna razdelitev odobritev za prevzem
obveznosti za obdobje 2014–2020] PRILOGA III Splošna predhodna pogojenost Področje || Predhodni pogoji || Merila za izpolnitev 1. Boj proti diskriminaciji || Obstoj mehanizma, ki zagotavlja učinkovito izvajanje in uporabo Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu[38] ter Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost[39]. || – Učinkovito izvajanje in uporaba Direktive Sveta 2000/78/ES in Direktive Sveta 2000/43/ES se zagotavljata z: – institucionalno ureditvijo za izvajanje, uporabo in nadzor navedenih direktiv, – strategijo za usposabljanje in razširjanje informacij za osebje, vključeno v izvajanje skladov, – ukrepi za krepitev upravnih zmogljivosti za izvajanje in uporabo navedenih direktiv. 2. Enakost spolov || Obstoj strategije za spodbujanje enakosti spolov in obstoj mehanizma, s katerim se zagotavlja učinkovito izvajanje te strategije. || – Učinkovito izvajanje in uporaba izrecne strategije za spodbujanje enakosti spolov se zagotavljata s: – sistemom za zbiranje in analizo podatkov in kazalnikov, razčlenjenih po spolu, ter za oblikovanje politik za enakost spolov, ki so podprte z dejstvi, – načrtom in predhodnimi merili za vključevanje ciljev glede enakosti spolov z uporabo standardov in smernic na tem področju, – mehanizmi za izvajanje, vključno z organom za enakost spolov ter strokovnim znanjem in izkušnjami za zasnovo, spremljanje in vrednotenje ukrepov. 3. Invalidnost || Obstoj mehanizma, s katerim se zagotavljata učinkovito izvajanje in uporaba Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov. || – Učinkovito izvajanje in uporaba Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov se zagotavljata z: – izvajanjem ukrepov v skladu s členom 9 konvencije Združenih narodov, da bi se preprečile, prepoznale in odpravile ovire pri dostopnosti za invalide, – institucionalno ureditvijo za izvajanje in nadzor izvajanja konvencije Združenih narodov v skladu s členom 33 Konvencije, – načrtom za usposabljanje in razširjanje informacij za osebje, vključeno v izvajanje skladov, – ukrepi za krepitev upravne zmogljivosti za izvajanje in uporabo Konvencije Združenih narodov, vključno z ustrezno ureditvijo za spremljanje skladnosti z zahtevami za dostopnost. 4. Javna naročila || Obstoj mehanizma, s katerim se zagotavljajo učinkovito izvajanje in uporaba Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/18/ES ter Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev[40] ter njun ustrezen nadzor in spremljanje. || – Učinkovito izvajanje in uporaba direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES se zagotavljata s: – popolnim prenosom direktiv 2004/18/ES in 2004/17/ES, – institucionalno ureditvijo za izvajanje, uporabo in spremljanje zakonodaje EU o javnih naročilih, – ukrepi, ki zagotavljajo ustrezen nadzor in spremljanje preglednih postopkov oddaje javnih naročil ter ustrezne informacije o teh postopkih, – strategijo za usposabljanje in razširjanje informacij za osebje, vključeno v izvajanje skladov, – ukrepi za krepitev upravnih zmogljivosti za izvajanje in uporabo zakonodaje EU o javnih naročilih. 5. Državna pomoč || Obstoj mehanizma, s katerim se zagotavljata učinkovito izvajanje in uporaba zakonodaje EU o državni pomoči. || – Učinkovito izvajanje in uporaba zakonodaje EU o državni pomoči se zagotavljata z: – institucionalno ureditvijo za izvajanje, uporabo in nadzor zakonodaje EU o državni pomoči, – strategijo za usposabljanje in razširjanje informacij za osebje, vključeno v izvajanje skladov, – ukrepi za krepitev upravnih zmogljivosti za izvajanje in uporabo pravil EU o državni pomoči. 6. Okoljska zakonodaja v zvezi s presojo vplivov na okolje in strateško okoljsko presojo || Obstoj mehanizma, s katerim se zagotavljata učinkovito izvajanje in uporaba okoljske zakonodaje Unije v zvezi s presojo vplivov na okolje in strateško okoljsko presojo v skladu z Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje[41] ter Direktivo 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje[42]. || – Učinkovito izvajanje in uporaba okoljske zakonodaje Unije se zagotavljata s: – popolnim in pravilnim prenosom direktiv o presoji vplivov na okolje in strateški okoljski presoji, – institucionalno ureditvijo za izvajanje, uporabo in nadzor direktiv o presoji vplivov na okolje in strateški okoljski presoji, – strategijo za usposabljanje in razširjanje informacij za osebje, vključeno v izvajanje direktiv o presoji vplivov na okolje in strateški okoljski presoji, – ukrepi za zagotovitev zadostne upravne zmogljivosti. 7. Statistični sistemi in kazalniki rezultatov || Obstoj statističnega sistema za izvajanje ocen za presojo učinkovitosti in učinkov programov. Obstoj učinkovitega sistema kazalnikov rezultatov za spremljanje napredka pri doseganju rezultatov in izvajanje ocene učinka. || – Oblikovan je večletni načrt za pravočasno zbiranje in združevanje podatkov, ki vključuje: – opredelitev virov in mehanizmov za zagotavljanje statističnega validiranja, – ureditev za objavo in javni dostop, – učinkovit sistem kazalnikov rezultatov, ki vključuje: – izbiro kazalnikov rezultatov za vsak program, ki zagotavlja informacije o vidikih blaginje in napredka ljudi, ki spodbujajo ukrepe politike, ki se financirajo iz programa, – določitev ciljev za te kazalnike, – upoštevanje naslednjih pogojev za vsak kazalnik: zanesljivost in statistično validiranje, jasnost normativne razlage, odzivnost na politike, pravočasno zbiranje in javni dostop podatkov, ustrezne postopke, s katerimi se zagotovi, da se pri vseh dejavnosti, ki se financirajo iz programa, sprejme učinkovit sistem kazalnikov. Posebna predhodna pogojenost 1. POGOJI, POVEZANI S PREDNOSTNIMI NALOGAMI Prednostna naloga EU za ESPR/sklade skupnega strateškega okvira Tematski cilj || Predhodni pogoji || Merila za izpolnitev Prednostna naloga ESPR: 2. Spodbujanje ribištva, ki temelji na inovacijah, konkurenčnosti in znanju 3. Spodbujanje ribogojstva, ki temelji na inovacijah, konkurenčnosti in znanju Tematski cilj 3: Povečanje konkurenčnosti malih in srednje velikih podjetij (MSP) || Ustanovitev podjetja: izvajajo se posebni ukrepi za učinkovito izvajanje Akta za mala podjetja in njegovega pregleda z dne 23. februarja 2011, vključno z načelom „najprej pomisli na male“. || Posebni ukrepi vključujejo: – ukrepe za skrajšanje časa, potrebnega za ustanovitev novega podjetja, na 3 delovne dni in za zmanjšanje stroškov na 100 EUR, – ukrepe za skrajšanje časa, potrebnega za pridobitev licenc in dovoljenj za začetek in opravljanje posebne dejavnosti podjetja, na 3 mesece, – mehanizem za sistematično ocenjevanje učinka zakonodaje na MSP z uporabo „testa MSP“, pri čemer se upoštevajo razlike v velikosti podjetij, kadar je to ustrezno. Prednostna naloga ESPR: 3. Spodbujanje ribogojstva, ki temelji na inovacijah, konkurenčnosti in znanju 5. Pospeševanje trajnostnega in z viri gospodarnega ribogojstva Tematski cilj 6: Varstvo okolja in spodbujanje učinkovite uporabe virov || Oblikovanje večletnega nacionalnega strateškega načrta za ribogojstvo iz člena 43 [uredbe o skupni ribiški politiki] do leta 2014. || – Večletni nacionalni strateški načrt za ribogojstvo se Komisiji predloži najpozneje do dneva predložitve operativnega programa. – Operativni program vključuje informacije o dopolnjevanju z večletnim nacionalnim strateškim načrtom za ribogojstvo. Prednostna naloga ESPR: 6. Spodbujanje izvajanja SRP Tematski cilj 6: Varstvo okolja in spodbujanje učinkovite uporabe virov || Dokazana upravna zmogljivost za izpolnjevanje zahtev glede podatkov za upravljanje ribištva iz člena 37 [uredbe o SRP]. || – Dokazana upravna zmogljivost za pripravo in uporabo večletnega programa za zbiranje podatkov, ki ga pregleda Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo ter sprejme Komisija. – Dokazana upravna zmogljivost za pripravo in izvajanje letnega delovnega načrta za zbiranje podatkov, ki ga pregleda Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo ter sprejme Komisija. – Zadostna zmogljivost na področju dodeljevanja človeških virov za sklepanje dvostranskih ali večstranskih sporazumov z drugimi državami članicami v primeru deljenega dela v zvezi z izvajanjem obveznosti zbiranja podatkov. Prednostna naloga ESPR: 6. Spodbujanje izvajanja SRP Tematski cilj 6: Varstvo okolja in spodbujanje učinkovite uporabe virov || Dokazana upravna zmogljivost za izvajanje sistema Unije za nadzor, inšpekcijske preglede in izvrševanje, kot je določen v členu 46 [uredbe o SRP] ter podrobneje opredeljen v Uredbi Sveta (ES) št. 1224/2009. || Posebni ukrepi vključujejo: – dokazano upravno zmogljivost za pripravo in izvajanje nacionalnega programa nadzora za obdobje 2014–2020 iz člena 19(l), – dokazano upravno zmogljivost za pripravo in izvajanje nacionalnega programa nadzora za večletne načrte (člen 46 uredbe o nadzoru), – dokazano upravno zmogljivost za pripravo in izvajanje skupnega programa nadzora, ki se lahko pripravi z drugimi državami članicami (člen 94 uredbe o nadzoru), – dokazano upravno zmogljivost za pripravo in izvajanje posebnih programov nadzora in inšpekcijskih pregledov (člen 95 uredbe o nadzoru), – dokazano upravno zmogljivost za uporabo sistema učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni za hude kršitve (člen 90 uredbe o nadzoru), – dokazano upravno zmogljivost za uporabo sistema točk za hude kršitve (člen 92 uredbe o nadzoru). Ustrezna zmogljivost na področju dodeljevanja človeških virov za izvajanje uredbe o nadzoru. PRILOGA IV
Obveščanje in sporočanje v zvezi s podporo iz ESPR
1.
Seznam dejavnosti
Seznam dejavnosti iz člena 143
vsebuje naslednja podatkovna polja v najmanj enem uradnem jeziku države
članice: –
ime upravičenca (le pravne osebe, brez
fizičnih oseb), –
številka registra flote Skupnosti (CFR) za ribiška
plovila v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 26/2004
z dne 30. decembra 2003[43]
(izpolni se le, če je dejavnost povezana z ribiškim plovilom), –
ime dejavnosti, –
povzetek dejavnosti, –
datum začetka dejavnosti, –
datum zaključka dejavnosti (predvideni datum
za fizično dokončanje ali celotno izvedbo dejavnosti), –
skupni upravičeni odhodki, –
znesek prispevka EU, –
poštna številka dejavnosti, –
država, –
ime prednostne naloge Unije, –
datum zadnje posodobitve seznama dejavnosti. Naslovi podatkovnih polj in imena dejavnosti
se navedejo tudi v najmanj enem drugem uradnem jeziku Evropske unije.
2.
Ukrepi informiranja in obveščanja javnosti
2.1.
Odgovornosti države članice
1. Država članica z
različnimi oblikami in metodami sporočanja na ustrezni ravni
zagotovi, da ukrepi informiranja in obveščanja javnosti dosežejo kar najširšo
medijsko pokritost. 2. Država članica je
odgovorna za izvajanje najmanj naslednjih ukrepov informiranja in
obveščanja javnosti: (a)
organizacijo obsežne informacijske dejavnosti, s
katero je javnost obveščena o začetku operativnega programa; (b)
vsaj dvakrat v programskem obdobju organizacijo
obsežne informacijske dejavnosti, s katero se spodbujajo možnosti financiranja
in uporabljene strategije ter predstavijo dosežki operativnega programa; (c)
izobešanje zastave Evropske unije pred prostori
vsakega organa upravljanja ali na mestu, ki je vidno javnosti, v prostorih
vsakega organa upravljanja; (d)
elektronsko objavo seznama dejavnosti v skladu z
oddelkom 1; (e)
navajanje primerov dejavnosti glede na operativni
program na enotni spletni strani ali spletni strani operativnega programa, ki
je dostopna prek enotnega spletnega portala; primeri morajo biti navedeni v
razširjenem uradnem jeziku Evropske unije, ki ni uradni jezik zadevne države
članice; (f)
oblikovanje posebnega oddelka enotne spletne
strani, ki je namenjen za kratke povzetke dejavnosti v zvezi z inovacijami in
ekološkimi inovacijami; (g)
posodabljanje informacij o izvajanju
operativnega programa, vključno z njegovimi glavnimi dosežki, na enotni
spletni strani ali na spletni strani operativnega programa, ki je dostopna prek
enotnega spletnega portala. 3. Organ upravljanja v ukrepe
informiranja in obveščanja javnosti v skladu z nacionalnimi zakoni in
praksami vključi naslednje organe: (h)
partnerje iz člena 5 [Uredbe (EU)
št. [...] o skupnih določbah]; (i)
informacijska središča o Evropi in
predstavništva Komisije v državah članicah; (j)
izobraževalne in raziskovalne ustanove. Ti organi obsežno razširjajo informacije iz
člena 143(1)(a) in (b).
3.
Ukrepi informiranja za morebitne upravičence in
upravičence
3.1.
Ukrepi informiranja za morebitne upravičence
1. Organ upravljanja zagotovi,
da se cilji operativnega programa in možnosti financiranja, ki jih omogoča
ESPR, obsežno razširjajo med morebitnimi upravičenci in vsemi
zainteresiranimi stranmi. 2. Organ upravljanja zagotovi,
da so morebitni upravičenci obveščeni vsaj o naslednjem: (k)
o pogojih za upravičenost odhodkov, ki morajo
biti izpolnjeni za financiranje v okviru operativnega programa; (l)
o opisu pogojev za dopustnost vlog, postopkov za
pregled vlog za financiranje in zadevnih rokov; (m)
o merilih za izbor dejavnosti, ki bodo financirane; (n)
o kontaktnih osebah na nacionalni, regionalni ali
lokalni ravni, ki lahko zagotovijo informacije o operativnih programih; (o)
o tem, da morajo biti v vlogah predlagane
dejavnosti sporočanja, ki so sorazmerne z obsegom dejavnosti ter s
katerimi se bo javnost obveščalo o ciljih dejavnosti in podpori EU za to
dejavnost.
3.2.
Ukrepi informiranja za upravičence
Organ upravljanja obvesti upravičence, da
sprejetje financiranja pomeni tudi privolitev v vključitev na seznam
dejavnosti, ki je objavljen v skladu s členom 143(2). OCENA FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA
PREDLOGA 1. OKVIR PREDLOGA/POBUDE 1.1. Naslov predloga/pobude 1.2. Zadevna
področja v okviru ABM/ABB 1.3. Vrsta
predloga/pobude 1.4. Cilji
1.5. Utemeljitev
predloga/pobude 1.6. Trajanje
ukrepa in finančnega vpliva 1.7. Načrtovani
načini upravljanja 2. UKREPI UPRAVLJANJA 2.1. Določbe
glede spremljanja in poročanja 2.2. Sistem
upravljanja in nadzora 2.3. Ukrepi
preprečevanja goljufij in nepravilnosti 3. OCENA FINANČNIH POSLEDIC
PREDLOGA/POBUDE 3.1. Zadevni
razdelki večletnega finančnega okvira in proračunske vrstice
odhodkov 3.2. Ocenjeni
učinek na odhodke 3.2.1. Povzetek ocenjenega učinka na odhodke 3.2.2. Ocenjeni
učinek na odobritve za poslovanje 3.2.3. Ocenjeni
učinek na odobritve upravne narave 3.2.4. Skladnost
z veljavnim večletnim finančnim okvirom 3.2.5. Udeležba
tretjih oseb pri financiranju 3.3. Ocenjeni
vpliv na prihodke OCENA
FINANČNIH POSLEDIC ZAKONODAJNEGA PREDLOGA
4.
OKVIR PREDLOGA/POBUDE
4.1.
Naslov predloga/pobude
[Predlog
Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in
ribištvo [razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe
Sveta (ES) št. 861/2006 in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni
pomorski politiki]
4.2.
Zadevna področja ABM/ABB[44]
[Področje
politike 11 „Pomorske zadeve in ribištvo“, razdelek 2 ...] Navedba
sedanjih proračunskih vrstic, združenih v nove: Proračunske
vrstice po letu 2013:
4.3.
Vrsta predloga/pobude
¨ Predlog/pobuda se nanaša na nov ukrep (o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo [razveljavitev
Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, Uredbe Sveta (ES) št. 861/2006
in Uredbe Sveta št. XXX/2011 o celostni pomorski politiki] za naslednje
obdobje financiranja 2014–2020). ¨ Predlog/pobuda se
nanaša na nov ukrep, ki je nadaljevanje pilotnega projekta/pripravljalnega
ukrepa[45].
¨ Predlog/pobuda je
namenjena podaljšanju obstoječega ukrepa. ¨ Predlog/pobuda se
nanaša na ukrep z novo usmeritvijo.
4.4.
Cilji
4.4.1.
Večletni strateški cilji Komisije, ki naj bi
bili doseženi s predlogom/pobudo
Nov
finančni instrument bo zlasti prispeval k trem vodilnim pobudam v okviru
strategije Evropa 2020: 1) Evropa, gospodarna z viri, 2) Unija inovacij
ter 3) program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta. V skladu s
strategijo Evropa 2020 so splošni cilji prihodnjega instrumenta
financiranja: −
podpiranje ciljev prenovljene skupne ribiške politike s spodbujanjem
trajnostnega ter gospodarsko uspešnega ribolova in ribogojstva; −
podpiranje nadaljnjega razvoja in izvajanja celostne pomorske politike; −
podpiranje uravnoteženega ozemeljskega razvoja ribiških območij.
4.4.2.
Specifični cilji in zadevne dejavnosti ABM/ABB
Specifični
cilj v okviru deljenega upravljanja Razsežnosti || Specifični cilji Povečanje zaposlovanja in ozemeljske kohezije || – Spodbujanje gospodarske rasti, socialne vključenosti, ustvarjanja novih delovnih mest ter podpiranja mobilnosti delovne sile v obalnih in celinskih skupnostih, ki so odvisne od ribištva in ribogojstva – Diverzifikacija ribiških dejavnosti v druge sektorje pomorskega gospodarstva in rast pomorskega gospodarstva, vključno z blažitvijo podnebnih sprememb Spodbujanje ribištva, ki temelji na inovacijah, konkurenčnosti in znanju || – Podpiranje krepitve prenosa tehnološkega razvoja, inovacij in znanja – Povečanje konkurenčnosti in sposobnosti preživetja ribištva, zlasti ladjevja za mali priobalni ribolov, ter izboljšanje varnostnih ali delovnih pogojev v ribištvu – Razvoj novih strokovnih znanj in spretnosti ter vseživljenjskega učenja – Boljša tržna ureditev za ribiške proizvode Spodbujanje ribogojstva, ki temelji na inovacijah, konkurenčnosti in znanju || – Podpiranje krepitve prenosa tehnološkega razvoja, inovacij in znanja – Povečanje konkurenčnosti in sposobnosti preživetja nosilcev dejavnosti ribogojstva, zlasti MSP – Razvoj novih strokovnih znanj in spretnosti ter vseživljenjskega učenja – Boljša tržna ureditev za proizvode iz ribogojstva Spodbujanje trajnostnega in z viri gospodarnega ribištva || – Zmanjšanje vpliva ribištva na morsko okolje – Varstvo in obnova morske biotske raznovrstnosti ter ekosistemov, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo Spodbujanje trajnostnega in z viri gospodarnega ribogojstva || – Krepitev ekosistemov, ki so povezani z ribogojstvom, in spodbujanje z viri gospodarnega ribogojstva – Spodbujanje ribogojstva z visoko ravnjo varstva okolja ter zdravja in dobrega počutja živali ter javnega zdravja in varnosti Spodbujanje izvajanja SRP || – Pridobivanje novih znanstvenih spoznanj in zbiranje podatkov – Podpiranje nadzora in izvrševanja, izboljšanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava Specifični cilj v okviru neposrednega
upravljanja Razsežnosti || Specifični cilji Ribištvo, ki temelji na inovacijah in znanju || – Boljša tržna ureditev za ribištvo (opazovalnica) Trajnostno in z viri gospodarno ribištvo || – Večje pridobivanje novih znanstvenih spoznanj in zbiranje podatkov za trajnostno upravljanje ribištva – Doseganje večje skladnosti z nadzorom Razvoj in izvajanje celostne pomorske politike (CPP) || – Razvoj medsektorskih instrumentov za boljše oblikovanje politike (pomorsko prostorsko načrtovanje, celostni pomorski nadzor, znanje o morju) – Spodbujanje vključevanja politik, ki omogočajo trajnostno in čezmejno upravljanje evropskih morskih bazenov ali upravljanje evropskih morskih bazenov, ki temelji na ekosistemih Upravljanje skupne ribiške politike (SRP) in celostne pomorske politike (CPP) || – Spodbujanje celostnega upravljanja SRP ter pomorskih in obalnih zadev – Dodatno povečanje in poenostavitev sodelovanja zainteresiranih strani pri upravljanju ribištva in v ribogojstvu z zagotavljanjem finančne pomoči Unije svetovalnim svetom – Podpora za kritje stroškov za dejavnosti obveščanja in sporočanja, povezane s SRP in CPP, ter stroškov za strokovnjake in predstavnike zainteresiranih strani, ki sodelujejo na srečanjih Komisije o zadevah v zvezi s SRP in CPP Zadevne dejavnosti v okviru AMB/ABB 11 01 UPRAVNI ODHODKI NA PODROČJU POLITIKE „POMORSKE ZADEVE
IN RIBIŠTVO“ 11 02 TRGI ZA RIBIŠTVO 11 03 MEDNARODNO RIBIŠTVO IN POMORSKO PRAVO (delno) 11 04 UPRAVLJANJE SKUPNE RIBIŠKE POLITIKE 11 06 EVROPSKI SKLAD ZA RIBIŠTVO (ESR) 11 07 OHRANJANJE, UPRAVLJANJE IN IZRABA ŽIVIH VODNIH VIROV 11 08 NADZOR IN UVELJAVITEV SKUPNE RIBIŠKE POLITIKE 11 09 POMORSKA POLITIKA
4.4.3.
Pričakovani izidi in učinki v okviru
deljenega in neposrednega upravljanja
Navedite, kakšne
posledice naj bi imel predlog/pobuda na upravičence/ciljne skupine. Predlog
za izvajanje po letu 2013 bo pomemben instrument financiranja za izvajanje
prenovljene skupne ribiške politike. To se bo doseglo s prekinitvijo dragih in
neučinkovitih subvencij za ladjevja, z osredotočanjem na omejeno
število okoljskih, gospodarskih in socialnih ciljev skupne ribiške politike v
skladu s strategijo Evropa 2020 ter s primarno usmerjenostjo v podpiranje
trajnostnega ribolova, spodbujanje zelenih inovacij, spodbujanje hitrejšega
prehoda na nove načine upravljanja ribištva, pri čemer bo za ta
prehod ključno ustvarjanje rasti in delovnih mest v skupnostih, odvisnih
od ribištva. Pričakovani
izidi in učinki so odvisni od operativnih programov, ki jih bodo države
članice predložile Komisiji. Države članice bodo pozvane, da v svojih
programih določijo cilje. Zainteresirana stran || Opis zainteresirane strani || Ključni interesi/učinki Upravičenci || Ribolovni sektor v EU || – Lastniki, upravljavci in posadka ribiških plovil ES || – Sposobnost preživetja podjetij – Večja odpornost na gospodarske pretrese, dolgoročno poslovno načrtovanje – Nova znanja in spretnosti, boljše trženje in promocija Trajnostni ribolov z manj zavržki Sektor ribogojstva v EU || – Lastniki, upravljavci in zaposleni v podjetjih za ribogojstvo || – Sposobnost preživetja podjetij – Več tržnih pobud za trajnostno/ekstenzivno ribogojstvo, tudi na območjih NATURA 2000 – Kritje stroškov okoljskih zahtev – Nova znanja in spretnosti, boljše trženje in promocija Skupnosti, odvisne od ribištva || – Skupnosti, ki so v smislu preživljanja odvisne od ribištva ali ribogojstva || – Gospodarsko uspešne obalne in celinske skupnosti, odvisne od ribištva Predelovalni sektor || – Predelovalci uvoženih surovin in surovin, ujetih v vodah ES || – Večja konkurenčnost in dodana vrednost ter stabilna oskrba s kakovostnimi izdelki Raziskovalni sektor || – Organi za znanstveno raziskovanje in znanstvena skupnost, ki zagotavljajo podatke o SRP in pomorske podatke || – Zagotavljanje pravočasnih, visokokakovostnih, zanesljivih in obširnih podatkov o ribištvu; omogočanje politike, ki temelji na znanju; povečanje znanja o morju, vključevanje podatkov Uprava in organi || – Nacionalni, regionalni in lokalni organi, vključeni v zbiranje podatkov ter v zagotavljanje izvrševanja in nadzora SRP – Svetovalni sveti, regionalne organizacije za upravljanje ribištva || – Podpora za uspešnejše in učinkovitejše ter bolj praktično izvajanje njihovih nalog – Nacionalni, regionalni in lokalni organi za zaščito obale, spremljanje morskega okolja, zagotavljanje nadzora meje in pomorske varnosti || – Podpora za uspešnejše in učinkovitejše ter bolj praktično izvajanje njihovih nalog – Večja vidnost težav in finančnih potreb obalnih regij, vključno z boljšim usklajevanjem in bolj strateško rabo sredstev EU Drugi || Pomorski sektorji v EU || – Gospodarski subjekti, ki opravljajo gospodarske dejavnosti na obali ali na odprtem morju (komercialno ladjevje, turizem, pristanišča itd.) || – Boljša zaščita in varnost – Zmanjšanje upravnega bremena na morskih območjih s stabilnimi in celostnimi strukturami pomorskega upravljanja (vključno s prostorskim načrtovanjem) – Boljša komunikacija med pomorskimi industrijami (pomorski grozdi v morskih bazenih) Potrošniki || – Potrošniki ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva || – Razpoložljivost visoko kakovostnih ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva z visokimi hranilnimi vrednostmi Tretje države || – Ribiški sektor, ki je konkurenčen ladjevju EU – Proizvajalci na področju ribogojstva, izvozniki v EU – Uprava || – Dostop do trga EU – Razvoj sektorskih zmogljivosti z dostopom do podpore EU Nevladne organizacije, civilna družba in državljani EU || – Okoljske nevladne organizacije – Širša javnost z interesom in zaskrbljenostjo v zvezi s celostno pomorsko politiko in ribiškim sektorjem ter morskim okoljem || – Trajnostno upravljanje morij in obalnih območij, vključno z ohranjanjem ribjih populacij, morske biotske raznovrstnosti ter uporabnosti oceanov, rek in jezer – Vzpostavitev skupne odgovornosti za okoljsko trajnost med sektorji
4.4.4.
Kazalniki izida in učinkov v okviru
deljenega upravljanja
Navedite, s katerimi
kazalniki se bo spremljalo izvajanje predloga/pobude. V
predlogih je predvidena vzpostavitev skupnega okvira spremljanja in vrednotenja
za merjenje uspešnosti delovanja SRP. Ta okvir bo zajemal vse ukrepe v zvezi s
spremljanjem in vrednotenjem. Učinek
teh ukrepov SKP se meri z naslednjimi kazalniki (okvirnimi): –
povečanje bruto dodane vrednosti na
zaposlenega v ribiškem ladjevju in v ribogojstvu, –
izkoristek goriva pri ulovu rib, –
strošek energije v ribogojstvu, –
povečanje vrednosti ali obsega proizvodov,
pridobljenih prek organizacij proizvajalcev, –
stopnje zavržka pri komercialno izkoriščanih
vrstah, –
stopnja skladnosti z zahtevami po podatkih, –
število ocenjenih staležev v primerjavi z vsemi
izrabljenimi staleži, –
število ugotovljenih hudih kršitev, –
število ustvarjenih delovnih mest in delovnih mest,
ohranjenih z lokalnimi partnerstvi. Komisija
z izvedbenimi akti opredeli sklop kazalnikov, značilnih za te cilje.
4.5.
Utemeljitev predloga/pobude
4.5.1.
Potrebe, ki jih je treba kratkoročno ali
dolgoročno zadovoljiti
Zaradi
doseganja večletnih ciljev SRP in izpolnjevanja ustreznih zahtev Pogodbe
je namen predlogov je določitev zakonodajnega okvira za SRP za obdobje po
letu 2013.
4.5.2.
Dodana vrednost ukrepanja EU
V
skladu s PDEU ima Unija izključno pristojnost na področju
ohranjanja morskih bioloških virov in deljeno pristojnost na ostalih
področjih SRP. Poleg tega SRP upravlja vire, ki so skupni vsem državam
članicam in tesno povezani z morskimi ekosistemi, ki presegajo nacionalne
meje. Zmogljivost
EU za usmeritev v trajnostni ribolov bo, ob upoštevanju omejenega uspeha
dosedanje SRP in napredka, ki so ga na tem področju dosegli
partnerji EU, pomenila ključen preizkus verodostojnosti EU pri
prevzemanju vodilne vloge v programu trajnostnega razvoja in enega od
ključnih elementov vodilne pobude o gospodarnosti z viri iz strategije
Evropa 2020.
4.5.3.
Glavna spoznanja iz podobnih izkušenj
Na
podlagi ocene veljavnega okvira politike, širokega posvetovanja z
zainteresiranimi stranmi ter analize prihodnjih izzivov in potreb je bila
opravljena celovita ocena učinka. Več podrobnosti je na voljo v oceni
učinka in obrazložitvenem memorandumu, ki sta priložena pravnim predlogom.
4.5.4.
Skladnost in možnosti dopolnjevanja z drugimi
relevantnimi instrumenti v okviru deljenega upravljanja
Zakonodajne
predloge, na katere se nanaša ta ocena finančnih posledic, je treba
obravnavati v širšem kontekstu predloga enotne okvirne uredbe s skupnimi
pravili za sklade skupnega strateškega okvira (ESPR, ESRR, ESS, Kohezijski
sklad in EKSRP). Ta okvirna uredba bo pomembno prispevala k zmanjšanju
upravnega bremena, učinkoviti rabi sredstev EU in poenostavitvi
izvajanja. Hkrati bodo tako podprti novi koncepti skupnega strateškega okvira
za vse te sklade in prihodnje pogodbe o partnerstvu, ki bodo prav tako
vključevale te sklade. S
skupnim strateškim okvirom, ki bo vzpostavljen, se bodo cilji in prednostne
naloge strategije Evropa 2020 preoblikovali v prednostne naloge za ESPR,
skupaj z ESRR, ESS, Kohezijskim skladom in EKSRP, s čimer se bo
zagotovila celovita uporaba sredstev za uresničevanje skupnih ciljev. S
skupnim strateškim okvirom se bodo določili tudi mehanizmi za usklajevanje
z drugimi zadevnimi politikami in instrumenti Unije.
4.6.
Trajanje ukrepa in finančnega vpliva
¨ Časovno omejen
predlog/pobuda –
¨ Trajanje predloga/pobude od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
–
¨ Finančne posledice med letoma 2014 in 2023 ¨ Časovno neomejen predlog/pobuda –
Izvedba z začetnim obdobjem postopne krepitve
med letoma LLLL in LLLL, –
ki mu sledi polno delovanje.
4.7.
Predvideni načini upravljanja[46]
¨ Neposredno centralizirano upravljanje – Komisija. ¨ Posredno centralizirano upravljanje – prenos izvrševanja na: –
¨ izvajalske agencije, –
¨ organe, ki jih ustanovijo Skupnosti[47], –
¨ nacionalne organe javne uprave/organe, ki opravljajo javne
storitve, –
¨ osebe, ki se jim zaupa izvedba določenih ukrepov v skladu
z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji in so določene v zadevnem
temeljnem aktu v smislu člena 49 finančne uredbe. ¨ Deljeno upravljanje
z državami članicami. ¨ Decentralizirano upravljanje s tretjimi državami. ¨ Skupno upravljanje z
mednarodnimi organizacijami (navedite). Pri navedbi več
kot enega načina upravljanja je treba to natančneje razložiti v
oddelku „opombe“. Opombe Deljeno
upravljanje: naslovi III, IV in V. Neposredno
upravljanje: naslova VI in VII.
5.
UKREPI UPRAVLJANJA
5.1.
Določbe glede spremljanja in poročanja v
okviru deljenega upravljanja
Navedite pogostost in
pogoje. Evropski
sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) je eden od skladov, ki delujejo v skupnem
strateškem okviru. Čeprav se bo večji del odhodkov v okviru tega
instrumenta upravljal v okviru deljenega upravljanja, bo manjši znesek odhodkov
upravljala Komisija v okviru neposrednega upravljanja. I. DELJENO UPRAVLJANJE Osrednjo
vlogo v tem pristopu bodo imeli odbori za spremljanje, ustanovljeni za vsak
operativni program, in letna poročila o izvajanju za vsak operativni
program. Odbori za spremljanje se bodo sestajali vsaj enkrat letno. Letni pregledovalni
sestanki Komisije in držav članic bodo dopolnjevali sistem. Poleg
poročil o izvajanju za vsak operativni program bo Komisija pripravila tudi
strateška poročila, v katerih bo povzela poročila o napredku, ki jih
bodo države članice predložile v letih 2017 in 2019 (in bodo
zajemala izvajanje pogodb o partnerstvu), ter jih predložila
institucijam EU. V letih 2018 in 2020 bo Komisija v svoje letno
poročilo o napredku za spomladansko zasedanje Evropskega sveta
vključila oddelek s povzetkom strateškega poročila, zlasti v zvezi z
napredkom na področju prednostnih nalog Unije. Države članice bodo za
svoje programe ESRP pripravile poročilo o naknadnem vrednotenju. To
poročilo se Komisiji predloži najpozneje do 31. decembra 2023. V
sistemu za spremljanje in poročanje bodo uporabljeni količinski in
kakovostni podatki. Količinska orodja zajemajo finančne in
fizične podatke. Fizični podatki zajemajo kazalnike realizacij in
razvoj kazalnikov rezultatov. Komisija je določila sklop kazalnikov
realizacij, ki se bo uporabljal za združevanje podatkov na ravni EU. Na
ključnih točkah obdobja izvajanja (v letih 2017 in 2019) je
treba v letna poročila o izvajanju vključiti dodatne analize o
napredku programov. Sistem spremljanja in poročanja v celoti uporablja
možnosti elektronskega prenosa podatkov. Upoštevati
je treba, da je za ukrepe, ki so se predhodno izvajali v okviru neposrednega
upravljanja, zdaj predvideno financiranje v okviru deljenega upravljanja: –
za ukrepe, povezane s trženjem in predelavo ter ukrepe, ki podpirajo tržno
ureditev za ribištvo in nadomestilo za dodatne stroške v najbolj oddaljenih
regijah za ribiške proizvode, ter –
za ukrepe, ki podpirajo sistem nadzora, pregledov in izvrševanja, ter ukrepe,
ki podpirajo zbiranje podatkov. II. NEPOSREDNO UPRAVLJANJE ESPR
bo financiral naslednje odhodke v okviru neposrednega upravljanja: –
za ukrepe, ki podpirajo razvoj in izvajanje celostne pomorske politike; –
za ukrepe, ki podpirajo pridobivanje znanstvenih nasvetov in spoznanj,
svetovalne svete in prostovoljne prispevke mednarodnim organizacijam ter za
izvajanje nekaterih ukrepov v zvezi s sistemom nadzora, pregledov in
izvrševanja ter dejavnostmi sporočanja ter –
za tehnično pomoč. Za
prvi dve shemi bo Komisija z izvedbenimi akti sprejela letne delovne programe.
Zakonodaja ESPR določa, katere podatke v zvezi z nepovratnimi sredstvi in
javnimi naročili morajo ti programi vsebovati. Prav tako sta predvidena
redno spremljanje in poročanje, pri čemer mora Komisija Evropskemu
parlamentu in Svetu predložiti: –
vmesno poročilo o vrednotenju doseženih rezultatov ter kakovostnih in
količinskih vidikov izvajanja dejavnosti, financiranih v skladu s to
uredbo, najpozneje do 31. marca 2017, –
sporočilo o nadaljevanju dejavnosti, financiranih v skladu s to uredbo,
najpozneje do 30. avgusta 2018, –
poročilo o naknadnem vrednotenju najpozneje do 31. decembra 2021.
5.2.
Sistem upravljanja in nadzora v okviru deljenega
upravljanja
5.2.1.
Ugotovljena tveganja
Od
leta 2008 je Evropsko računsko sodišče v letnih poročilih
razkrilo ocenjeno stopnjo napak za celotno področje politike kmetijstva in
naravnih virov za vsako proračunsko leto (2007–2010), ki temelji na
neodvisnem, letnem naključno izbranem vzorcu transakcij. Računsko
sodišče najverjetnejšo stopnjo napak ocenjuje na 2–5 % (za
proračunski leti 2007 in 2009) ter na manj kot 2 % za
proračunsko leto 2008. Razkrita stopnja za proračunsko
leto 2010 je 2,3 %. Sklep Računskega sodišča je, da so
nadzorni in kontrolni sistemi delno učinkoviti pri zagotavljanju
pravilnosti plačil. Vzorec
transakcij Računskega sodišča v okviru njegove letne revizije (DAS)
je običajno majhen (za proračunsko leto 2010 je bilo preskušenih
12 plačil, ki so zajemala področja okolja, pomorskih zadev in
ribištva ter zdravja in varstva potrošnikov). Za finančni instrument za
usmerjanje ribištva in ESR je bilo sporočenih malo napak. Finančni
instrument za usmerjanje ribištva sploh ni bil vključen v vzorec
Računskega sodišča za proračunski leti 2006 in 2007. Kolikor
je mogoče prepoznati trende v zvezi z napakami, so bile najpogostejše
napake, ugotovljene v zadnjih treh letih, povezane z neupoštevanjem pravil v
zvezi z obveščanjem (41 %, vendar v vseh primerih brez
finančnega učinka) in financiranjem neupravičenih kategorij
stroškov (30 %), ki so med drugim zajemali neupravičene stroške
podizvajanja, ter z zamudami projektov, daljšimi od obdobja upravičenosti.
Ostale napake zajemajo druge (nedoločljive) težave v zvezi s skladnostjo. Vse
določljive napake so povezane z upravičenostjo. I. DELJENO UPRAVLJANJE 1. Programsko obdobje 1994–1999 (zaključeno) Splošna
stopnja napak v navedenem programskem obdobju lahko temelji na kumulativnih
finančnih popravkih, uvedenih do konca leta 2010, ko so se
zaključili vsi programi (99 milijonov EUR ali 3,88 %
dodeljene vsote). 2. Programsko obdobje 2000–2006 (finančni instrument za usmerjanje
ribištva (FIUR)) Zaključevanje
programov se nadaljuje; splošna stopnja napak za navedeno programsko obdobje je
ocenjena z upoštevanjem let, v katerih se je program najugodneje izvajal, tj.
od leta 2005 naprej. Na podlagi tega znaša običajna letna stopnja
napak za FIUR (izračunana kot seštevek napak, odkritih na podlagi
podrobnih preizkusov projektov, revizij sistemov in morebitnih popravkov
pavšalnih stopenj) približno 1 % plačil, izvedenih v vsakem
letu. Glede
na to je splošna stopnja napak za programsko obdobje ocenjena na
približno 2 %. 3. Programsko obdobje 2007–2013 (Evropski sklad za ribištvo (ESR)) Na
podlagi vseh razpoložljivih revizijskih dokazov je stopnja napak manj kot 2 %.
Na podlagi analize letnih poročil o nadzoru, nacionalnih poročil in
poročil drugih generalnih direktoratov za programe iz kategorij 2b
in 3 je leta 2009 največja vrednost tveganja znašala 1,18 %
skupnih plačil, izvedenih v tem letu. Ustrezna vrednost za leto 2010
je 1,44 %. II. NEPOSREDNO UPRAVLJANJE Stopnje
napak je treba preučiti tudi z večletnega vidika, saj GD MARE v
posameznem letu opravi revizije prijavljenih in plačanih odhodkov v
več letih. Ob upoštevanju stopenj napak iz prejšnjih let, ugotovljenih z
naknadnim nadzorom v letih 2006, 2007, 2008 in 2009, večletna
stopnja napak pri vzorcih za programe zbiranja podatkov znaša 1,89 %, pri
programih za nadzor in kontrolo pa 4,33 % za posamezen program (znesek
neupravičenih zneskov, opredeljenih z naknadnimi nadzori, v primerjavi z
zneskom finančnih transakcij iz dejanskih naknadnih nadzorov). Pri
programih za trge in najbolj oddaljene regije v letu 2010 ali predhodnih
letih neupravičeni odhodki niso bili ugotovljeni.
5.2.2.
Načrtovani načini nadzora
I. DELJENO UPRAVLJANJE Nadzorni
mehanizmi, na katerih temelji instrument ESPR, se bodo izrazito spremenili
po letu 2013. Države članice bodo morale imenovati zlasti tri organe. 1. Organ upravljanja Organ
upravljanja bo odgovoren predvsem za nadzor izvajanja programa; država
članica se odloči, ali je mogoče sredstva pridobiti prek
organov, ki trenutno opravljajo to funkcijo za ESR, ali tako, da za opravljanje
nalog zadolži organ upravljanja iz drugega sklada. Ključna nadzorna vloga
organa upravljanja je ne glede na naravo in obseg pregledov in nadzora, ki jih
lahko izvede (vsaka država članica sama poskrbi za njihovo izvajanje),
zagotavljati, da plačilna agencija (ki je na koncu odgovorna za
plačilo) pred odobritvijo plačil prejme vse potrebne informacije,
zlasti o uporabljenih postopkih in kakršnem koli nadzoru, izvedenem v zvezi z
dejavnostmi, izbranimi za financiranje. 2. Plačilna agencija Plačilna
agencija mora izpolnjevati nekatera akreditacijska merila (v Prilogi I k
Uredbi Komisije št. 885/2006 so navedeni sestavni deli učinkovitega
sistema upravljanja in nadzora). Če meril ne izpolnjuje, ji lahko država
članica odvzame akreditacijo in s tem možnost vložitve zahtevka za
povračilo sredstev EU pri Komisiji. Plačilna agencija lahko prenese
svoje naloge z izjemo plačila, čeprav ohrani končno odgovornost
za njihovo pravilno izvedbo. Plačilna
agencija je za namene potrjevanja odgovorna za pripravo podatkov o letnih
računovodskih izkazih. To mora vključevati izjavo o zanesljivosti
upravljanja plačilne agencije glede popolnosti, točnosti in verodostojnosti
letnih računovodskih izkazov, pravilnega delovanja sistemov notranjega
nadzora, zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij ter spoštovanja
načela dobrega finančnega poslovodenja. Prav tako mora vsebovati
zbirno poročilo o vseh razpoložljivih izvedenih revizijah in nadzorih,
vključno z analizo sistemskih ali ponavljajočih se pomanjkljivosti
ter sprejetimi ali načrtovanimi popravnimi ukrepi. 3. Certifikacijski organ Certifikacijski
organ je operativno neodvisen od plačilne agencije in akreditacijskega
organa ter tehnično usposobljen (pričakuje se, da upošteva mednarodne
revizijske standarde). Odgovoren je za letno revizijo vseh računovodskih
izkazov plačilne agencije, kot trenutno velja za skupno kmetijsko politiko
(SKP). Certifikacijski organ mora pripraviti poročilo o svojih ugotovitvah
ter (s certifikatom) izdati revizijsko mnenje o resničnosti, celovitosti
in točnosti računovodskih izkazov plačilne agencije ter tudi
mnenje o izjavi o zanesljivosti upravljanja, ki zajema področja iz
prejšnjega odstavka. Uvedba
sistema letne potrditve obračuna mora spodbuditi nacionalne in regionalne
organe, da zaradi letnega potrjevanja obračunov pri Komisiji
pravočasno opravijo nadzor kakovosti. S tem se bosta okrepila trenutna
ureditev finančnega poslovodenja in izboljšala zagotovila, da se
nepravilni odhodki izključijo iz izkazov vsako leto in ne na koncu
programskega obdobja. Vendar
je ta ocena odvisna od zmožnosti Komisije in držav članic, da obvladajo
opisana glavna tveganja. II. NAČINI NADZORA KOMISIJE, KI SE UPORABLJAJO PRI DELJENEM
UPRAVLJANJU Prekinitev in začasna ustavitev plačil Odredbodajalec
lahko na podlagi nadaljnjega prenosa prekine rok plačila za zahtevek za
vmesno plačilo za največ devet mesecev, če država članica
ne krši predpisov EU. V primeru resnejših kršitev obveznosti držav članic
se plačila začasno ustavijo, pri čemer se takšna začasna
ustavitev ne odpravi, dokler država članica ne dokaže, da je sprejela
ustrezne ukrepe za izboljšanje. V izrednih primerih se lahko prispevek
Skupnosti za program prekliče. Finančni popravki Čeprav
so države članice v prvi vrsti odgovorne za ugotavljanje in odpravo
nepravilnosti ter izvajanje morebitnih finančnih popravkov, je Komisija
pooblaščena za odreditev popravkov, ki so lahko točno določeni
ali pavšalni. Pri tem mora upoštevati vrsto in resnost nepravilnosti ter
oceniti finančni vpliv pomanjkljivosti. III. NAČINI NADZORA KOMISIJE, KI SE UPORABLJAJO PRI NEPOSREDNEM
UPRAVLJANJU Pred
odobritvijo se vsi programi preverijo, da se zagotovita skladnost z veljavno
zakonodajo in upravičenost predlaganih odhodkov. Operativne
službe preverijo upravičenost in skladnost vseh izjav o odhodkih glede na
sklep Komisije o financiranju in ustrezen program. Pred
odobritvijo obveznosti ali plačil se izvede predhodno preverjanje
transakcij, ki skupaj s pregledi temelji na predloženih podatkih in dokazilih o
plačilu, s čimer se zagotovi upravičenost zahtevkov za
povračilo. Za
preprečevanje nepravilnosti Komisija izvaja spremljanje v obliki pregledov
na kraju samem, s katerimi pred plačilom preveri dejansko izvajanje
programov in upravičenost stroškov. Poleg
predhodnega nadzora finančnih transakcij Generalni direktorat zagotavlja
tudi popolno predhodno preverjanje dokumentov in postopkov v zvezi z javnimi
naročili in nepovratnimi sredstvi. Upravljanje
razpisnih postopkov in postopkov v zvezi z nepovratnimi sredstvi je
decentralizirano na operativne enote Generalnega direktorata, ki so odgovorne
za operativno preverjanje. Dodatno neodvisno preverjanje na centraliziran
način izvede enota za proračun, ki med celotnim potekom postopka
izvaja preglede, tj. pregleduje osnutke specifikacij za razpise/razpise za
zbiranje predlogov, razpise za zbiranje ponudb/predlogov, obvestila o javnih
naročilih, poročila o vrednotenju in poročila o dodelitvi,
odločitve o dodelitvi ter pogodbe/sporazume. Ustanovljen je tudi neodvisni
svetovalni odbor (skupina za pregledovanje javnih naročil), ki preuči
vse objavljene postopke javnih naročil ter odredbodajalcem na podlagi
nadaljnjega prenosa svetuje glede zakonitosti in pravilnosti postopkov. IV. NAČINI NADZORA KOMISIJE, KI SE UPORABLJAJO PRI VSEH
ODHODKIH ESPR Za
vse finančne transakcije Generalnega direktorata se izvaja predhodno
operativno in finančno preverjanje. Revizije Komisije V
obdobju izvajanja sektor za naknadno revizijo pri GD MARE opravlja
revizije sistemov z obsežnim preverjanjem, da ponovno potrdi učinkovito
delovanja sistemov, ter od držav članic zahteva, da odpravijo morebitne
pomanjkljivosti v sistemih in ugotovljene nepravilne odhodke. Komisija za
pridobitev potrditve uporabi rezultate lastnih revizij in rezultate nacionalnih
revizijskih organov. Revizije so izbrane na podlagi analize tveganja. V. STROŠKI NADZORA IN STROŠKOVNA UČINKOVITOST GD MARE
je 15 držav članic, ki skupaj predstavljajo 93 %
odhodkov ESR, zaprosil za neposredne najnovejše podatke o tem vprašanju.
Države članice je pozval, da ocenijo stroške nadzora ukrepov, ki so se v
letu 2010 financirali iz ESR. Predloga vključuje prikaz obsega
nadzora, kot ga predlaga GD BUDG. V
času priprave te uredbe se analizirajo do zdaj prejete informacije, pri
čemer se nekatere države članice še niso odzvale. Ni še mogoče
opredeliti, ali so stroški držav članic v zvezi z nadzorom ESR
skladni z rezultati, o katerih poroča GD REGIO: „Stroški nadzornih
dejavnosti (na nacionalni in regionalni ravni, brez stroškov Komisije) so
ocenjeni na približno 2 % skupnega financiranja iz obdobja 2007−2013[48].“ Na
splošno je verjetno, da bodo stopnje napak in stroški nadzora v naslednjem
programskem obdobju ostali približno takšni, kot so stroški v okviru ESR. Z
naslednjim predlogom se lahko povečajo stroški nadzora: – odprava razreza plovil in premij za začasno prenehanje
dejavnosti. Ti dve dejavnosti je bilo razmeroma
enostavno urejati in nadzirati, pri čemer nista pomenili velikega bremena
za upravičence. V novem programskem obdobju podobne dejavnosti niso
predvidene; stroški nadzora in stopnje napak v zvezi z novimi ukrepi bi bili
sprva lahko višji zaradi privajanja držav članic in upravičencev na nove
predpise. Z naslednjima predlogoma se lahko zmanjšajo stroški nadzora: – pavšalni zneski/poenostavljeni stroški.
Predložitev dokumentov, ki dokazujejo nastale stroške, se ne zahteva, zato: • je
predlog manj zahteven v zvezi z nadzorovanjem; • so
težave pri dokazovanju upravičenosti odpravljene, pri čemer je
stopnja napak nižja; • se
od upravičencev ne zahteva dolgotrajno hranjenje dokumentacije, kar pomeni
manjše breme (morda tudi manj revizij); – poenostavljena sistema stopnje sofinanciranja in intenzivnosti
pomoči. Sistema bosta enostavnejša za uporabo
in preverjanje; • ena
stopnja sofinanciranja v višini 75 % bo veljala za vse regije[49]; zdaj se
uporabljajo tri; • ena
intenzivnost pomoči v višini 50 % skupnih upravičenih odhodkov[50]; zdaj se
jih uporablja 24. Če
se države članice odločijo za plačilne agencije, ki so že
akreditirane za izvajanje plačil EKSJ in EKSRP v okviru SKP, ter
obstoječe certifikacijske organe, lahko poleg tega pričakujejo
ugodnosti zaradi manjših upravnih stroškov skupnega sistema.
5.3.
Ukrepi preprečevanja goljufij in nepravilnosti
v okviru deljenega upravljanja
Navedite
obstoječe ali načrtovane preprečevalne in zaščitne ukrepe. Službe
strukturnih skladov so skupaj z uradom OLAF oblikovale skupno strategijo za
preprečevanje goljufij, ki predvideva vrsto ukrepov za preprečevanje
goljufij pri strukturnih ukrepih v okviru deljenega upravljanja, ki jih bo
notranje izvajala Komisija, hkrati pa bodo vključevali države
članice. Sporočilo
Komisije z dne 24. junija 2011 o strategiji Komisije na področju
boja proti goljufijam (COM(2011) 376 konč.) pozdravlja sedanjo
strategijo kot pobudo najboljše prakse in zanjo predlaga dopolnilne ukrepe, med
katerimi je najpomembnejša zahteva Komisije iz njenega predloga predpisov za
obdobje 2014–2020, da države članice oblikujejo strategije za
preprečevanje goljufij, ki so učinkovite in sorazmerne z
ugotovljenimi tveganji goljufij. Sedanji
predlog Komisije izrecno zahteva, da se take strategije uvedejo v skladu s
členom 86(4)(c). To naj bi okrepilo ozaveščenost glede goljufij
v državah članicah med vsemi organi, ki so vključeni v upravljanje in
nadzor sredstev, ter tako zmanjšalo tveganje goljufij. Predlagana uredba bi od
držav članic zahtevala, da uvedejo učinkovite in sorazmerne ukrepe
proti goljufijam, ki bi upoštevali ugotovljena tveganja.
6.
OCENA FINANČNIH POSLEDIC PREDLOGA/POBUDE
6.1.
Zadevni razdelki večletnega finančnega
okvira in odhodkovne proračunske vrstice
· Obstoječe odhodkovne proračunske vrstice Po vrsti, v skladu z
razdelki večletnega finančnega okvira in proračunskimi
vrsticami. V okviru deljenega upravljanja Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [Poimenovanje……...……….] || dif./nedif. ([51]) || držav Efte[52] || držav kandidatk[53] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe RAZDELEK 2 Trajnostna rast – naravni viri || 11 02 Trg z ribiškimi proizvodi 11 06 Evropski sklad za ribištvo (ESR) 11 07 01 Ohranjanje, upravljanje in izraba živih vodnih virov 11 08 Nadzor in izvrševanje skupne ribiške politike || dif. || NE || NE || NE || NE V okviru neposrednega upravljanja Razdelek večletnega finančnega okvira || Proračunska vrstica || Vrsta odhodkov || Prispevek številka [Poimenovanje……...……….] || dif./nedif. ([54]) || držav Efte[55] || držav kandidatk[56] || tretjih držav || v smislu člena 18(1)(aa) finančne uredbe RAZDELEK 2 Trajnostna rast – naravni viri || 11 01 Upravni odhodki na področju politike „pomorske zadeve in ribištvo“ 11 02 Trg z ribiškimi proizvodi 11 03 03 Pripravljalna dela za nove mednarodne ribolovne organizacije in drugi neobvezni prispevki mednarodnim organizacijam 11 04 Upravljanje skupne ribiške politike 11 06 11 Evropski sklad za ribištvo (ESR) – Tehnična pomoč 11 07 02 Ohranjanje, upravljanje in izraba živih vodnih virov 11 08 Nadzor in izvrševanje skupne ribiške politike 11 09 Pomorska politika || dif. || NE || NE || NE || NE
6.2.
Ocenjeni učinek na odhodke
6.2.1.
Povzetek ocenjenega učinka na odhodke
v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Razdelek večletnega finančnega okvira || Število 2 || Trajnostna rast – naravni viri GD: MARE || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 ali pozneje || SKUPAJ Odobritve za poslovanje || || || || || || || || || || || Številka proračunske vrstice Deljeno upravljanje || prevzete obveznosti || (1) || 732 || 748 || 768 || 787 || 812 || 828 || 845 || || || || 5 520 plačila (okvirna) || (2) || 220,8 || 441,6 || 662,4 || 662,4 || 662,4 || 662,4 || 662,4 || 662,4 || 607,2 || 276 || 5 520 Številka proračunske vrstice Neposredno upravljanje || prevzete obveznosti || (1a) || 115 || 129 || 140 || 142 || 145 || 149 || 155 || || || || 975 plačila (okvirna) || (2a) || 28,75 || 89,75 || 128,25 || 137,75 || 142,25 || 145,25 || 149,5 || 114,75 || 38,75 || || 975 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev nekaterih operativnih programov[57] TEHNIČNA POMOČ || || || || || || || || || || || Številka proračunske vrstice 11 01 04 01 – 11 01 04 02 – 11 01 04 03 – 11 01 04 04 – 11 01 04 05 – 11 01 04 06 – 11 01 04 07 – 11 01 04 08 – 11 06 11 || || (3) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 || || || || 72 Odobritve SKUPAJ || prevzete obveznosti || =1 + 1a + 3 || 857 || 887 || 918 || 939 || 967 || 988 || 1 011 || || || || 6567 plačila (okvirna) || =2 + 2a + 3 || 259,55 || 541,35 || 800,65 || 810,15 || 814,65 || 818,65 || 822,9 || 777,15 || 645,95 || 276 || 6 567 Odobritve za poslovanje SKUPAJ || prevzete obveznosti || (4) || 847 || 877 || 908 || 929 || 957 || 977 || 1000 || || || || 6 495 plačila (okvirna) || (5) || 249,55 || 531,35 || 790,65 || 800,15 || 804,65 || 807,65 || 811,9 || 777,15 || 645,95 || 276 || 6 495 Odobritve upravne narave, ki se financirajo iz sredstev posebnih programov, SKUPAJ || (6) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 || || || || 72 Odobritve za SRP SKUPAJ || prevzete obveznosti || =4 + 6 || 857 || 887 || 918 || 939 || 967 || 988 || 1011 || || || || 6 567* plačila (okvirna) || = 5+ 6 || 259,99 || 541,35 || 800,65 || 810,15 || 814,65 || 818,65 || 822,9 || 777,15 || 645,95 || 276 || 6 567* * Poleg predvidenega zneska za SRP je
predviden znesek za kritje sporazumov o trajnostnem ribolovu ter članstva
EU v mednarodnih organizacijah in regionalnih organizacijah za upravljanje
ribištva, ki imajo lastne temeljne akte. Znesek za oba ukrepa znaša 968 mio
EUR, ki se razdeli na naslednji način: 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ 146 || 141 || 136 || 136 || 136 || 137 || 136 || 968 Razdelek večletnega finančnega okvira || 5 || „Upravni odhodki“ v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Leto 2021 || Leto 2022 || Leto 2023 ali pozneje || SKUPAJ GD: MARE || Človeški viri || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || || || || 80,024 Drugi upravni odhodki || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || || || || 22,820 GD MARE SKUPAJ || odobritve || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || || || || 102,844 Odobritve za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira, SKUPAJ || (obveznosti SKUPAJ = plačila SKUPAJ) || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || || || || 102,844 v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Leto 2021 || Leto 2022 || Leto 2023 ali pozneje || SKUPAJ Odobritve za RAZDELKE 1 do 5 večletnega finančnega okvira, SKUPAJ || prevzete obveznosti || 871,692 || 901,692 || 932,692 || 953,692 || 981,692 || 1 002,692 || 1 025,692 || || || || 6 669,844 plačila || 274,242 || 556,042 || 815,342 || 824,842 || 829,342 || 833,342 || 837,592 || 777,15 || 645,95 || 276 || 6 669,844
6.2.2.
Ocenjeni učinek na odobritve za poslovanje
–
¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za poslovanje. –
¨ Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev za poslovanje, kot je
pojasnjeno v nadaljevanju: Medtem ko so strateške prednostne naloge
določene na ravni EU, bodo skupni kazalniki realizacij določeni
v sodelovanju z državami članicami. Količinsko opredeljeni cilji,
povezani s temi kazalniki, bodo znani šele, ko bo Komisija sprejela operativne
programe, ki jih predložijo države članice. Zato pred letom 2013/2014
ni mogoče navesti ciljev glede realizacij. Specifični cilj v okviru deljenega upravljanja odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri decimalna
mesta natančno) Navedba ciljev in realizacij ò || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ REALIZACIJA Vrsta realizacije[58] || Povprečni stroški realizacije || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij skupaj || stroški skupaj SPECIFIČNI CILJ[59]… • Podpiranje prenosa inovacij in znanja • Povečanje konkurenčnosti in sposobnosti preživetja ribištva, zlasti malega priobalnega ribolova • Razvoj novih strokovnih znanj in spretnosti • Boljša tržna ureditev za ribištvo • Podpiranje prenosa inovacij in znanja • Povečanje konkurenčnosti in sposobnosti preživetja nosilcev dejavnosti ribogojstva, zlasti MSP • Razvoj novih strokovnih znanj in spretnosti • Boljša tržna ureditev za proizvode iz ribogojstva • Zmanjšanje vpliva ribištva na morsko okolje • Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov v okviru trajnostnega ribolova • Večje pridobivanje novih znanstvenih spoznanj in zbiranje podatkov za trajnostno upravljanje ribištva • Doseganje večje skladnosti z nadzorom • Krepitev ekosistemov, ki so odvisni od ribogojstva, in spodbujanje z viri gospodarnega ribogojstva • Zmanjšanje vpliva ribogojstva na okolje • Spodbujanje gospodarske rasti, socialne vključenosti in ustvarjanja novih delovnih mest v obalnih in celinskih skupnostih, ki so odvisne od ribištva in ribogojstva • Diverzifikacija ribolovnih dejavnosti v druge sektorje pomorskega gospodarstva in rast pomorskega gospodarstva – Realizacija Določi se pozneje. || || || || 731 || || 746 || || 766 || || 785 || || 809 || || 826 || || 843 || || 5 506 Seštevek za specifični cilj || || 731 || || 746 || || 766 || || 785 || || 809 || || 826 || || 843 || || 5 506 STROŠKI SKUPAJ || || 731 || || 746 || || 766 || || 785 || || 809 || || 826 || || 843 || || 5 506 Specifični cilji v okviru neposrednega upravljanja Nadzor Navedba ciljev in realizacij ò || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ REALIZACIJA Vrsta realizacije[60] || Povprečni stroški realizacije || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij skupaj || stroški skupaj SPECIFIČNI CILJ[61]… || Doseganje večje skladnosti z nadzorom Spodbujanje skupnega (tj. večnacionalnega) nadzora plovil na geografskem območju || število plovil, ki so jih skupaj kupile države članice || 6,25 (80 % skupne cene 7,812) || 4 || 25 || 2 || 12,5 || 4 || 25 || 2 || 12,5 || 2 || 12,5 || 2 || 12,5 || 2 || 12,5 || 18 || 112,5 Spodbujanje skupnega (tj. večnacionalnega) nadzora plovil na geografskem območju || število helikopterjev, ki so jih skupaj kupile države članice || 12,5 (80 % skupne cene 15,625) || || || 1 || 12,5 || || || 1 || 12,5 || 1 || 12,5 || || || || || 3 || 37,5 Spodbujanje skupnega (tj. večnacionalnega) nadzora plovil na geografskem območju || število letal, ki so jih skupaj kupile države članice || 13,5 (80 % skupne cene 16,875) || || || || || || || || || || || 1 || 13,5 || 1 || 13,5 || 2 || 27 – Realizacija || število inšpekcijskih pregledov, ki so jih skupaj izvedle države članice || n. r. || || || || || || || || || || || || || || || || Naloge za zagotovitev izvajanja predpisov SRP || število inšpekcijskih pregledov, revizij in preverjanj, ki so jih izvedli inšpektorji Komisije || 6,667 || 150 || 1 || 150 || 1 || 150 || 1 || 150 || 1 || 150 || 1 || 150 || 1 || 150 || 1 || 1 050 || 7 Sestanki skupin ribiških strokovnjakov za zagotovitev izvajanja predpisov SRP || število skupnih sestankov skupin ribiških strokovnjakov || 0,017 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 210 || 3,5 – Realizacija || razvoj aplikacij IT za podporo inšpekcijskim pregledom in nadzoru || n. r. || || 1,5 || || 1,5 || || 1,5 || || 1,5 || || 1,5 || || 1,5 || || 1,5 || || 10,5 Seštevek za specifični cilj || || 28 || || 28 || || 28 || || 28 || || 28 || || 29 || || 29 || || 198 Trg z
ribiškimi proizvodi odobritve za prevzem obveznosti v mio. EUR (na tri
decimalna mesta natančno) Navedba ciljev in realizacij ò || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ REALIZACIJA Vrsta realizacije[62] || Povprečni stroški realizacije || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij skupaj || stroški skupaj SPECIFIČNI CILJ Pomoč udeležencem v industriji pri razvoju ustreznejšega načrtovanja proizvodnje in trženja ter javnim organom pri doseganju boljšega razumevanja tržnih razmer ter vodenju ustrezne politike prek stalnih, zanesljivih in lahko dostopnih informacij na trgih.[63]… – Realizacija || informacije za oblikovalce politike || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 35 Seštevek za specifični cilj || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 35 STROŠKI SKUPAJ || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 5 || || 35 Znanstveni nasveti Navedba ciljev in realizacij ò || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || Skupaj REALIZACIJA Vrsta realizacije[64] || Povprečni stroški realizacije || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || || stroški skupaj SPECIFIČNI CILJ Pridobitev nasvetov, ki temeljijo na znanosti in ekonomiji, kot podlago za predloge uredb v okviru SRP in povezane ukrepe držav članic || || || || || || || || || || || || || || || || Študije v zvezi s SRP || raziskovalna in svetovalna poročila || || * || 1,688 || * || 1,739 || * || 1,791 || * || 1,845 || * || 1,9 || * || 1,957 || * || 2,016 || * || 12,936 Podpora skupnega raziskovalnega središča sestankom Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo || logistična podpora || || 27 || 1 126 || 27 || 1 159 || 27 || 1 194 || 27 || 1 230 || 27 || 1 267 || 27 || 1 305 || 27 || 1 344 || 189 || 8 625 Dejavnosti Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo || nadomestila za strokovnjake || || * || 1 013 || * || 1 043 || * || 1 075 || * || 1 107 || * || 1 140 || * || 1 174 || * || 1 210 || * || 7 762 Nasveti v zvezi s staleži rib in ekosistemi || podatkovne zbirke in strokovno znanje || || * || 1 688 || * || 1 739 || * || 1 791 || * || 1 845 || * || 1 900 || * || 1 957 || * || 2 016 || * || 12 936 Znanstvena partnerstva || študijski projekti || || * || 2 251 || * || 2 319 || * || 2 388 || * || 2 460 || * || 2 534 || * || 2 610 || * || 2 688 || * || 17 250 Ekosistem in gospodarsko svetovanje || svetovalna poročila || || * || 1 234 || * || 5 001 || * || 4 761 || * || 6 513 || * || 6 259 || * || 5 997 || * || 6 726 || * || 36 491 Seštevek za specifični cilj || || 9 || || 13 || || 13 || || 15 || || 15 || || 15 || || 16 || || 96 STROŠKI SKUPAJ || || 9 || || 13 || || 13 || || 15 || || 15 || || 15 || || 16 || || 96 Regionalno zbiranje podatkov, študije in
znanstveni nasveti Navedba ciljev in realizacij ò || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ REALIZACIJA Vrsta realizacije[65] || Povprečni stroški realizacije || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij skupaj || stroški skupaj SPECIFIČNI CILJ[66] Regionalno sodelovanje za zbiranje podatkov || || || || || || || || || || || || || || || || – Realizacija || regionalne zbirke podatkov || 0,5 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 14 || 7 – Realizacija || projekti regionalnega usklajevanja || 0,5 || 2 || 1 || 6 || 3 || 6 || 3 || 6 || 3 || 4 || 2 || 4 || 2 || 8 || 4 || 36 || 18 Seštevek za specifični cilj || 4 || 2 || 8 || 4 || 8 || 4 || 8 || 4 || 6 || 3 || 6 || 3 || 10 || 5 || 50 || 25 SPECIFIČNI CILJ Študije || || || || || || || || || || || || || || || || – Realizacija || študije || 0,5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 12 || 6 || 12 || 6 || 14 || 7 || 78 || 39 Seštevek za specifični cilj || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 12 || 6 || 12 || 6 || 14 || 7 || 78 || 39 || || || || || || || || || || || || || || || || STROŠKI SKUPAJ || || 7 || || 9 || || 9 || || 9 || || 9 || || 9 || || 12 || || 64 Upravljanje Navedba ciljev in realizacij ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SKUPAJ REALIZACIJA Vrsta realizacije[67] || Povprečni stroški realizacije || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij skupaj || stroški skupaj SPECIFIČNI CILJ [68]Upravljanje SRP || || || || || || || || || || || || || || || || – Realizacija: svetovalni sveti || storitve || 0,33 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 21 – Realizacija: informacije, komunikacija in sestanki Komisije s strokovnjaki/zainteresiranimi strankami || proizvodi || 0,1 || 40 || 4 || 40 || 4 || 50 || 5 || 50 || 5 || 50 || 5 || 60 || 6 || 60 || 6 || 350 || 35 || || || || || || || || || || || || || || || || || || Seštevek za specifični cilj || 49 || 7 || 49 || 7 || 59 || 8 || 59 || 8 || 59 || 8 || 69 || 9 || 69 || 9 || 359 || 56 STROŠKI SKUPAJ || 49 || 7 || 49 || 7 || 59 || 8 || 59 || 8 || 59 || 8 || 69 || 9 || 69 || 9 || 359 || 56 Celostna pomorska politika Navedba ciljev in realizacij || || || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || Leto || SKUPAJ || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || REALIZACIJA || Vrsta realizacije [1] || Povprečni stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število || stroški || število realizacij skupaj || Skupaj || realizacij || realizacij || realizacij || realizacij || realizacij || realizacij || realizacij || stroški SPECIFIČNI CILJ št. 1: spodbujanje celostnega pomorskega upravljanja na lokalni, regionalni, nacionalni in mednarodni ravni ter ravni morskih bazenov in EU || || || || || || || || || || || || || || || || Realizacija: ukrepi, ki podpirajo celostni pristop pomorskih zadev v državah članicah in evropskih morskih bazenih || || 3,01 || || 3,33 || || 3,93 || || 3,93 || || 4,06 || || 4,06 || || 4,25 || || 26,57 Realizacija: število dvostranskih in regionalnih okvirov ter sestankov s ključnimi partnerji za boljše mednarodno sodelovanje na področju pomorskih zadev || || 0,16 || || 0,17 || || 0,21 || || 0,21 || || 0,21 || || 0,21 || || 0,22 || || 1,39 Seštevek za specifični cilj št. 1 || || 3,17 || || 3,50 || || 4,14 || || 4,14 || || 4,27 || || 4,27 || || 4,47 || || 27,96 SPECIFIČNI CILJ št. 2: Razvoj medsektorskih dejavnosti, ki vzajemno koristijo različnim pomorskim sektorjem in/ali sektorskim politikam || || || || || || || || || || || || || || || || Realizacija: ukrepi, ki podpirajo izvajanje pomorskega prostorskega načrtovanja v državah članicah in evropskih morskih bazenih || || 1,76 || || 2,50 || || 3,99 || || 3,99 || || 4,28 || || 4,28 || || 4,73 || || 25,53 Realizacija: število sklopov nadzornih podatkov, izmenjanih med sektorji || || 11,34 || || 12,50 || || 14,81 || || 14,81 || || 15,28 || || 15,28 || || 15,98 || || 100,00 Realizacija: število prenosov podatkov, zbranih prek evropske mreže za pomorsko opazovanje in podatke || || 23,82 || || 26,25 || || 31,11 || || 31,11 || || 32,09 || || 32,09 || || 33,54 || || 210,01 Seštevek za specifični cilj št. 2 || || 36,92 || || 41,25 || || 49,91 || || 49,91 || || 51,65 || || 51,65 || || 54,25 || || 335,54 SPECIFIČNI CILJ št. 3: podpiranje trajnostne rasti, zaposlovanja in inovacij v pomorskih sektorjih || || || || || || || || || || || || || || || || Realizacija: število izbranih projektov z neposredno podporo inovacijam || || 2,27 || || 2,51 || || 2,96 || || 2,96 || || 3,05 || || 3,05 || || 3,20 || || 20,00 Realizacija: število dejavnosti ozaveščanja in razširjanja na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni || || 1,13 || || 1,25 || || 1,48 || || 1,48 || || 1,53 || || 1,53 || || 1,60 || || 10,00 Seštevek za specifični cilj št. 3 || || 3,40 || || 3,76 || || 4,44 || || 4,44 || || 4,58 || || 4,58 || || 4,80 || || 30,00 SPECIFIČNI CILJ št. 4: varstvo morskega okolja ter trajnostna uporaba morskih in obalnih virov || || || || || || || || || || || || || Realizacija: ukrepi, ki podpirajo izvajanje okvirne direktive o morski strategiji || || || 5,50 || || 5,50 || || 5,50 || || 5,50 || || 5,50 || || 5,50 || || 5,50 || || 38,50 STROŠKI SKUPAJ || || 49 || || 54 || || 64 || || 64 || || 66 || || 66 || || 69 || || 432 Regionalna organizacija za upravljanje
ribištva – prostovoljno Navedba ciljev in realizacij ò || || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ REALIZACIJA Vrsta realizacije[69] || Povprečni stroški realizacije || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij || stroški || število realizacij skupaj || stroški skupaj SPECIFIČNI CILJ[70]… || || || || || || || || || || || || || || || || – Realizacija || pripravljalna dela za nove mednarodne ribolovne organizacije in drugi neobvezni prispevki mednarodnim organizacijam || || 18 || 10 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 14 || 18 || 16 || 18 || 15 || 126 || 94 STROŠKI SKUPAJ || 18 || 10 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 14 || 18 || 16 || 18 || 15 || 126 || 94
6.2.3.
Ocenjeni učinek na odobritve upravne narave
6.2.3.1.
Povzetek
–
¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe odobritev za upravne zadeve. –
¨ Predlog/pobuda zahteva porabo odobritev upravne narave, kot je
pojasnjeno v nadaljevanju: v mio. EUR (na tri
decimalna mesta natančno) || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 || SKUPAJ RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 80,024 Drugi upravni odhodki || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 22,820 Seštevek za RAZDELEK 5 večletnega finančnega okvira || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 102,844 Odobritve zunaj RAZDELKA 5[71] večletnega finančnega okvira || || || || || || || || Človeški viri || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 12,068 Drugi odhodki upravne narave || 8,276 || 8,276 || 8,276 || 8,276 || 8,276 || 9,276 || 9,276 || 59,932 Seštevek za odobritve zunaj RAZDELKA 5 večletnega finančnega okvira || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 || 72 SKUPAJ || 24,692 || 24,692 || 24,692 || 24,692 || 24,692 || 25,692 || 25,692 || 174,844 Ocenjene potrebe po človeških virih –
¨ Predlog/pobuda ne zahteva porabe človeških virov. –
¨ Predlog/pobuda zahteva porabo človeških virov, kot je pojasnjeno
v nadaljevanju: ocena, izražena v celih številkah (ali na
največ eno decimalno mesto natančno) || || Leto 2014 || Leto 2015 || Leto 2016 || Leto 2017 || Leto 2018 || Leto 2019 || Leto 2020 Kadrovski načrt (za uradnike in začasno osebje) || || 11 01 01 01 (sedež in predstavništva Komisije) || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || XX 01 01 02 (delegacije) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || XX 01 05 01 (posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 01 (neposredne raziskave) || || || || || || || || Zunanje osebje (v ekvivalentu polnega delovnega časa: EPDČ)[72] || || 11 01 02 01 (PU, ZU, NNS iz „splošnih sredstev“) || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || XX 01 02 02 (PU, ZU, MSD, LU in NNS v delegacijah) || || || || || || || || 11 01 04 || – na sedežu[73] || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || – v delegacijah || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || XX 01 05 02 (PU, ZU, NNS za posredne raziskave) || || || || || || || || 10 01 05 02 (PU, ZU, NNS za neposredne raziskave) || || || || || || || || Druge proračunske vrstice (navedite) || || || || || || || || SKUPAJ || 118 || 118 || 118 || 118 || 118 || 118 || 118 XX je zadevno
področje politike ali proračunski naslov. Potrebe po človeških
virih se krijejo z osebjem iz GD, že dodeljenim za upravljanje tega ukrepa
in/ali prerazporejenim v GD, po potrebi dopolnjenim z dodatnimi viri, ki
se lahko pristojnemu GD dodelijo v okviru postopka letne dodelitve virov
glede na proračunske omejitve. Opis nalog: Uradniki in začasno osebje || Zunanje osebje ||
6.2.4.
Skladnost z veljavnim večletnim finančnim
okvirom
–
¨ Predlog/pobuda je skladna z veljavnim naslednjim
večletnim finančnim okvirom. –
¨ Predlog/pobuda bo pomenila spremembo ustreznega razdelka
večletnega finančnega okvira. Pojasnite potrebno spremembo ter navedite zadevne
proračunske vrstice in ustrezne zneske. –
¨ Predlog/pobuda zahteva uporabo instrumenta prilagodljivosti ali
spremembe večletnega finančnega okvira[74]. Pojasnite te zahteve ter navedite zadevne razdelke in
proračunske vrstice ter ustrezne zneske.
6.2.5.
Udeležba tretjih oseb pri financiranju v okviru
deljenega upravljanja
–
V predlogu/pobudi ni načrtovano sofinanciranje
tretjih oseb. –
¨ Predlog določa, da se poleg evropskih sredstev zagotovi
sofinanciranje držav članic. Točnega zneska ni mogoče
količinsko opredeliti pred sprejetjem operativnih programov: odobritve v mio. EUR (na tri decimalna mesta
natančno) || Leto N || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || … vstavite ustrezno število let glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) || Skupaj Navedite organ sofinanciranja || || || || || || || || Sofinancirane odobritve SKUPAJ || || || || || || || ||
6.3.
Ocenjene posledice za prihodke
–
¨ Predlog/pobuda nima finančnih posledic za prihodke. –
¨ Predlog/pobuda ima finančne posledice, kot je pojasnjeno v
nadaljevanju: ·
¨ na lastna sredstva, ·
¨ na razne prihodke. v mio. EUR (na tri decimalna mesta natančno) Proračunska vrstica prihodkov || Odobritve, ki so na voljo za tekoče proračunsko leto || Vpliv predloga/pobude[75] Leto N || Leto N+1 || Leto N+2 || Leto N+3 || … vstavite ustrezno število stolpcev glede na trajanje učinka (prim. točka 1.6) Člen …………. || || || || || || || || Za razne namenske
prihodke navedite zadevne proračunske vrstice odhodkov. Navedite metodo
izračuna učinka na prihodke. [1] UL C , , str. . [2] UL C , , str. . [3] UL L 223, 15.8.2006, str. 1. [4] UL L 160, 14.6.2006, str. 1. [5] UL L 209, 11.8.2005, str. 1. [6] UL L 176, 6.7.2007, str. 1. [7] COM(2010) 2020 konč. z dne 3. marca 2010. [8] UL L 164, 25.6.2008, str. 19. [9] UL L 286,
29.10.2008, str. 1. [10] UL L 343, 22.12.2009, str. 1. [11] COM(2011) 615 konč. [12] COM(2002)
511 konč. [13] UL L [...],
[...], str. . [14] UL L 176, 6.7.2007, str. 1. [15] COM(2007) 575 konč. z dne 10. oktobra 2007. [16] Sklepi
Sveta za splošne zadeve z dne 14. junija 2010, Resolucija Evropskega
parlamenta z dne 21. oktobra 2010 o celostni pomorski politiki (CPP)
– ocena dosedanjega napredka in novi izzivi; mnenje Odbora regij „Razvoj
celostne pomorske politike in znanja o morju 2020“. [17] UL L [...], [...], str. . [18] COM(2009) 163 konč. z dne 22. aprila 2009. [19] Sodba
Sodišča z dne 9. novembra 2010, združeni zadevi C-92/09 in C-93/09,
Schecke. [20] UL L 55,
28.2.2011, str. 13. [21] COM(2011) 425 konč. [22] COM(2011) 615 konč. [23] UL L 148, 6.6.2002. [24] UL L 134, 30.4.2004, str. 114. [25] UL L 5, 9.1.2004, str. 25. [26] UL L , str. . [27] UL L [...], [...], str. . [28] UL L 206,
22.7.1992, str. 7. [29] UL L 20,
26.1.2010, str. 7. [30] UL L 189,
20.7.2007, str. 1. [31] UL L 204,
6.8.2009, str. 15. [32] UL L 114,
24.4.2001, str. 1. [33] UL L 154,
21.6.2003, str. 1. [34] UL L 93,
31.3.2006, str. 12; UL L 335M, 13.12.2008, str. 213 (MT). [35] UL L 343, 22.12.2009, str. 1. [36] UL L 292,
15.11.1996, str. 2. [37] UL L 83,
27.3.1999, str. 1. [38] UL L 303, 2.12.2000, str. 16. [39] UL L 180, 19.7.2000, str. 22. [40] UL L 134, 30.4.2004, str. 1. [41] UL L 175, 5.7.1985, str. 40. [42] UL L 197, 21.7.2001, str. 30. [43] UL L 5,
9.1.2004, str. 25. [44] ABM:
upravljanje proračuna na podlagi dejavnosti – ABB: oblikovanje
proračuna po dejavnostih. [45] Pilotni in
pripravljalni ukrepi iz člena 49(6)(a) ali (b)
finančne uredbe. [46] Pojasnitve
načinov upravljanja in sklicevanje na finančno uredbo so na voljo na
spletišču BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [47] Organi iz
člena 185 finančne uredbe. [48] Študija z
naslovom „Regional governance in the context of globalisation: reviewing
governance mechanisms & administrative costs. Administrative
workload and costs for Member State public authorities of the implementation of
ERDF and Cohesion Fund“, 2010. [49] Razen
zbiranja podatkov in nadzornih ukrepov. [50] Izjeme so
jasno opredeljene in upravičene v smislu politike (mali ribolov, skupni
ukrepi, odročni grški otoki, najbolj oddaljene regije). [51] Dif. =
diferencirana sredstva/nedif. = nediferencirana sredstva. [52] Efta:
Evropsko združenje za prosto trgovino. [53] Države
kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z
Zahodnega Balkana. [54] Diff. =
diferencirana sredstva/nedif. = nediferencirana sredstva. [55] Efta:
Evropsko združenje za prosto trgovino. [56] Države
kandidatke in, če je ustrezno, potencialne države kandidatke z
Zahodnega Balkana. [57] Tehnična
in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali ukrepov
EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [58] Realizacije
se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr.: število
financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest itd.). [59] Kakor je
opisano v oddelku 1.4.2 „Specifični cilji“. [60] Realizacije
se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr.: število
financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest itd.). [61] Kakor je
opisano v oddelku 1.4.2 „Specifični cilji“. [62] Realizacije
se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr.: število
financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest itd.). [63] Kakor je
opisano v oddelku 1.4.2 „Specifični cilji“. [64] Realizacije
se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr.: število
financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest itd.). [65] Realizacije
se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr.: število
financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest itd.). [66] Kakor je
opisano v oddelku 1.4.2 „Specifični cilji“. [67] Realizacije
se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr.: število
financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest itd.). [68] Kakor je
opisano v oddelku 1.4.2 „Specifični cilji“. [69] Realizacije
se nanašajo na dobavljene proizvode in opravljene storitve (npr.: število
financiranih izmenjav študentov, število kilometrov novo zgrajenih cest itd.). [70] Kakor je
opisano v oddelku 1.4.2 „Specifični cilji“. [71] Tehnična
in/ali upravna pomoč ter odhodki za podporo izvajanja programov in/ali
ukrepov EU (prej vrstice BA), posredne raziskave, neposredne raziskave. [72] PU =
pogodbeni uslužbenec; ZU = začasni uslužbenec; MSD = mlajši strokovnjak v
delegaciji; LU = lokalni uslužbenec; NNS = napoteni nacionalni strokovnjak. [73] Predvsem
strukturni skladi, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in
Evropski sklad za ribištvo (ESR). [74] Glej
točki 19 in 24 Medinstitucionalnega sporazuma. [75] Za
tradicionalna lastna sredstva (carine, prelevmane za sladkor) morajo biti
navedeni zneski neto zneski, tj. bruto zneski po odbitku 25 %
stroškov pobiranja.