EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022R0303
Commission Delegated Regulation (EU) 2022/303 of 15 December 2021 amending Regulation (EU) 2019/1241 as regards measures to reduce incidental catches of the resident population of the Baltic Proper harbour porpoise (Phocoena phocoena) in the Baltic Sea
Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/303 z dne 15. decembra 2021 o spremembi Uredbe (EU) 2019/1241 glede ukrepov za zmanjšanje naključnega ulova stalne populacije baltske pristaniške rjave pliskavke (Phocoena phocoena) v Baltskem morju
Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/303 z dne 15. decembra 2021 o spremembi Uredbe (EU) 2019/1241 glede ukrepov za zmanjšanje naključnega ulova stalne populacije baltske pristaniške rjave pliskavke (Phocoena phocoena) v Baltskem morju
C/2021/9134
UL L 46, 25.2.2022, p. 67–80
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
25.2.2022 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 46/67 |
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/303
z dne 15. decembra 2021
o spremembi Uredbe (EU) 2019/1241 glede ukrepov za zmanjšanje naključnega ulova stalne populacije baltske pristaniške rjave pliskavke (Phocoena phocoena) v Baltskem morju
EVROPSKA KOMISIJA JE –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ohranjanju ribolovnih virov in varstvu morskih ekosistemov s tehničnimi ukrepi, o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1967/2006, (ES) št. 1224/2009 ter uredb (EU) št. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 in (EU) 2019/1022 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 894/97, (ES) št. 850/98, (ES) št. 2549/2000, (ES) št. 254/2002, (ES) št. 812/2004 in (ES) št. 2187/2005 (1) ter zlasti člena 15(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
V skladu s členom 3(2), točka (b), Uredbe (EU) 2019/1241 je treba sprejeti tehnične ukrepe, da bi se prispevalo k čim večjemu zmanjšanju in po možnosti odpravi naključnega ulova občutljivih morskih vrst, vključno z vrstami, navedenimi v Direktivi Sveta 92/43/EGS (2) in Direktivi 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki je posledica ribolova. |
(2) |
Pristaniška rjava pliskavka (Phocoena phocoena) je strogo zaščitena vrsta v skladu s Prilogo IV k Direktivi 92/43/EGS, v kateri so vse vrste kitov in delfinov navedene kot vrste v interesu Skupnosti, ki jih je treba strogo varovati, prav tako je navedena v Prilogi II k navedeni direktivi kot vrsta v interesu Skupnosti, za ohranjanje katere je treba določiti posebna ohranitvena območja. |
(3) |
Populacija baltske pristaniške rjave pliskavke se gensko bistveno razlikuje od drugih populacij. Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) zato meni, da bi bilo treba stalno populacijo baltske pristaniške rjave pliskavke upravljati kot ločeno enoto populacije (4) (v nadaljnjem besedilu: baltska pristaniška rjava pliskavka). |
(4) |
Priloga XIII k Uredbi (EU) 2019/1241 določa pravila na regionalni ravni v zvezi z ublažitvenimi ukrepi za zmanjšanje naključnega ulova občutljivih vrst, vključno s kiti in delfini, s podrobno navedbo omejenih območij, obdobij in omejitev orodja. |
(5) |
Države članice v skladu s točko 3 Priloge XIII k Uredbi (EU) 2019/1241 predložijo skupna priporočila za dodatne ublažitvene ukrepe za zmanjšanje naključnega ulova občutljivih vrst na podlagi člena 15 navedene uredbe, kadar znanstveni dokazi, ki jih potrdi ICES ali STECF, kažejo negativne vplive ribolovnega orodja na zadevne vrste. |
(6) |
Pogodbenice Sporazuma o ohranjanju malih kitov in delfinov v Baltskem morju, severovzhodnem Atlantiku, Irskem in Severnem morju (ASCOBANS) so s sprejetjem načrta za obnovo baltske pristaniške rjave pliskavke (v nadaljnjem besedilu: načrt Jastarnia) prepoznale resno ogroženost populacije baltske pristaniške rjave pliskavke in potrebo po sprejetju obnovitvenih ukrepov. Ta načrt je bil pripravljen leta 2002 ter revidiran leta 2009 in leta 2016 (5), v njem pa je naključni ulov pri ribolovu z mirujočimi mrežami opredeljen kot glavna grožnja preživetju populacije baltskih pristaniških rjavih pliskavk. |
(7) |
Glede na rdeči seznam (6) Komisije za varstvo morskega okolja Baltika (HELCOM) se je populacija baltske pristaniške rjave pliskavke v zadnjih sto letih občutno zmanjšala, obstajajo pa tudi jasni znaki, da ji grozi izumrtje. |
(8) |
Glede na nove informacije o stanju populacije baltske pristaniške rjave pliskavke, ki so bile zagotovljene v okviru projekta SAMBAH leta 2016 (7), populacija baltske pristaniške rjave pliskavke šteje 497 osebkov. |
(9) |
Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES) je na podlagi prošnje EU za mnenje o nujnih ukrepih za preprečevanje prilova navadnega delfina (Delphinus delphis) in pristaniške rjave pliskavke (Phocoena phocoena) v severovzhodnem Atlantiku v svojem mnenju z dne 26. maja 2020 (8) izračunal raven naključnega ulova baltske pristaniške rjave pliskavke, ki bi populaciji omogočila, da se dolgoročno obnovi na 50 % svoje nosilne zmogljivosti v 95 % časa. Ta raven je bila izračunana kot 0,7 prilovljenih osebkov na leto. ICES je za izpolnitev tega cilja upravljanja navedel, da je treba prepovedati vse zadevne vrste ribolova. Vsak naključni ulov enega samega osebka na leto bi dodatno povečal tveganje za izumrtje populacije. ICES je v svojem mnenju navedel, da so lahko glede na življenjski cikel malih kitov in delfinov vsi zaščitni ukrepi učinkoviti le, če se neprekinjeno uporabljajo dlje časa. |
(10) |
ICES je v svojem mnenju z dne 26. maja 2020 priporočil vrsto ukrepov za zmanjšanje prilova, ki naj bi, če se bodo izvajali kot celota, takoj zmanjšali tveganje prilova baltske pristaniške rjave pliskavke. Ti ukrepi vključujejo zaprtje Severnega srednjemorskega pasu (Södra Midsjöbanken) za vse vrste ribolova, razen za vrše, pasti in parangale, zaprtje nekaterih območij Natura 2000 in drugih območij za ribolov z mirujočimi mrežami (tj. trislojnimi mrežami, zabodnimi mrežami in polvisečimi mrežami). Priporoča tudi obvezno uporabo zvočnih odvračalnih naprav na mirujočih mrežah na območjih z nizko ali potencialno nizko prisotnostjo baltske pristaniške rjave pliskavke. |
(11) |
Danska, Nemčija, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska in Švedska (regionalna skupina BALTFISH) so decembra 2020 na podlagi mnenja ICES (9) predložile skupno priporočilo, v katerem predlagajo ublažitvene ukrepe za zmanjšanje naključnega ulova baltske pristaniške rjave pliskavke. Septembra 2021 je skupina BALTFISH v skladu z istim mnenjem ICES predložila novo skupno priporočilo z dodatnimi ublažitvenimi ukrepi za območje Natura 2000 Sydvästskånes utsjövatten (SE0430187). |
(12) |
Svetovalni svet za Baltsko morje je skupna priporočila ocenil oktobra 2020 in julija 2021. |
(13) |
V skupnem priporočilu, ki ga je decembra 2020 predložila regionalna skupina BALTFISH, je predlagano zaprtje Severnega srednjemorskega pasu, osrednjega območja za baltsko pristaniško rjavo pliskavko med sezono razmnoževanja (10), za vse vrste ribolova, razen za vrše, pasti in parangale. Predlagano je tudi zaprtje Južnega srednjemorskega pasu (Södra Midsjöbanken) in več območij Natura 2000 za ribolov z mirujočimi mrežami v skladu z mnenjem ICES z dne 26. maja 2020. V skupnem priporočilu, predloženem septembra 2021, je predlagano sezonsko zaprtje (od 1. novembra do 30. aprila) za ribolov z mirujočimi mrežami na območju Natura 2000 Sydvästskånes utsjövatten, ki ga je ICES opredelil tudi kot območje, pomembno za baltsko pristaniško rjavo pliskavko. Poleg območij, vključenih v mnenje ICES, je bilo v skupnem priporočilu, predloženem decembra 2020, predlagano tudi zaprtje območja Adler Grund og Rønne Banke (DK00VA261) med 1. novembrom in 31. januarjem, saj so tam v zimskih mesecih občasno prisotne pristaniške rjave pliskavke (11). |
(14) |
V skupnem priporočilu iz decembra 2020 je nadalje predlagana celoletna obvezna uporaba zvočnih odvračalnih naprav na območju Natura 2000 Zatoka Pucka i Półwysep Helski (PLH220032), ki zajema celoten zaliv Puck (Poljska), in zunaj tega območja. ICES je svoje mnenje omejil na območje znotraj tega območja Natura 2000. Vendar je priporočil, naj se ribolov z mirujočimi mrežami na območju vzhodno od peščenega obrežja Ryf Mew (zunanji zaliv Puck) prepove zaradi večje verjetnosti odkritja baltske pristaniške rjave pliskavke. V skupnem priporočilu iz septembra 2021 je predlagana sezonska obvezna uporaba zvočnih odvračalnih naprav (od 1. maja do 31. oktobra) na mirujočih mrežah na območju Natura 2000 Sydvästskånes utsjövatten. Poleg tega je ICES priporočil, naj se mirujoče mreže opremijo z zvočnimi odvračalnimi napravami na dodatnih območjih z nizko ali potencialno nizko prisotnostjo baltske pristaniške rjave pliskavke, ki v teh skupnih priporočilih niso bila upoštevana. |
(15) |
Skupno priporočilo, predloženo decembra 2020, je ocenil Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF) na plenarnem zasedanju marca 2021 (12). STECF je navedel, da se ukrepi, predlagani v skupnem priporočilu, ne upoštevajo v celoti, čeprav so večinoma v skladu z ukrepi, ki jih je predlagal ICES. Vendar je STECF tudi ugotovil, da bodo ti ukrepi, če se bodo učinkovito izvajali, prispevali k zmanjšanju nenamernega ulova baltske pristaniške rjave pliskavke. Ukrepi, uvedeni v skupnem priporočilu iz septembra 2021 v skladu z mnenjem ICES, dodatno prispevajo k temu cilju. |
(16) |
Obe skupni priporočili določata, da bi morale države članice za izvajanje predlaganih ukrepov zagotoviti nadzor nad dejavnostjo ribiških plovil. STECF je v oceni ukrepov, predlaganih v skupnem priporočilu iz decembra 2020, ugotovil (13), da bi lahko taki ukrepi izboljšali točnost evidentiranja prilova zaščitenih, prizadetih in ogroženih vrst. |
(17) |
STECF na splošno meni, da bo izvajanje ukrepov, predlaganih v skupnem priporočilu iz decembra 2020, prispevalo k zmanjšanju nenamernega naključnega ulova baltske pristaniške rjave pliskavke in bo korak naprej pri doseganju ciljev Uredbe (EU) 2019/1241. Zato bi bilo treba predlagane ukrepe vključiti v Prilogo XIII k Uredbi (EU) 2019/1241. |
(18) |
Komisija tudi ugotavlja, da se države članice v skupnem priporočilu, predloženem decembra 2020, zavezujejo, da bodo čim prej pripravile dodatne ublažitvene ukrepe, vključno z dodatnimi ukrepi za uporabo zvočnih odvračalnih naprav na mirujočih mrežah na območjih z nizko ali potencialno nizko prisotnostjo baltske pristaniške rjave pliskavke, in si bodo prizadevale za dogovor o podrobnejših nadzornih ukrepih, povezanih z nadzorom nad ublažitvenimi ukrepi. Poleg že zajetih območij se države članice v skupnem priporočilu, predloženem septembra 2021, zavezujejo, da si bodo prizadevale za dodatne ukrepe za ustavitev ribolovnih dejavnosti z mirujočimi mrežami na območjih, kjer so bile odkrite pristaniške rjave pliskavke. |
(19) |
Ta delegirana uredba ne posega v dodatne ukrepe za zaščito baltske pristaniške rjave pliskavke, ki jih lahko sprejme Komisija, med drugim v primeru ustrezno utemeljenih nujnih razlogov, povezanih z resno grožnjo za ohranitev morskih bioloških virov ali za morski ekosistem v skladu s členom 12 Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14), ter strožje nacionalne ukrepe, ki jih lahko države članice v ta namen sprejmejo v svojih vodah v skladu z Uredbo (EU) št. 1380/2013 in Uredbo (EU) 2019/1241. |
(20) |
Zaradi nujne potrebe po takojšnji zaščiti populacije baltske pristaniške rjave pliskavke bi morala ta uredba začeti veljati takoj. Da bi ribičem omogočili dovolj časa, da svoja plovila opremijo z zvočnimi odvračalnimi napravami, bi bilo treba uporabo točke 1.1(b) Priloge odložiti – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Priloga XIII k Uredbi (EU) 2019/1241 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ukrepi iz točke 1.1(b) Priloge se uporabljajo od 1 junija 2022.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 15. decembra 2021
Za Komisijo
predsednica
Ursula VON DER LEYEN
(1) UL L 198, 25.7.2019, str. 105.
(2) Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).
(3) Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).
(4) ICES, 2020. Prošnja EU za nujne ukrepe za preprečevanje prilova navadnega delfina (Delphinus delphis) in baltske pristaniške rjave pliskavke (Phocoena phocoena) v severovzhodnem Atlantiku. V poročilu Svetovalnega odbora ICES, 2020. Mnenje ICES 2020, http://ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/Special_Requests/eu.2020.04.pdf.
(5) https://www.ascobans.org/sites/default/files/document/ASCOBANS_JastarniaPlan_MOP8.pdf
(6) https://www.helcom.fi/wp-content/uploads/2019/08/HELCOM-Red-List-Phocoena-phocoena.pdf
(7) NAMMCO-IMR. 2019. Poročilo skupne mednarodne delavnice IMR/NAMMCO o statusu pristaniških rjavih pliskavk v severnem Atlantiku. Rev 2020. Severnoatlantska komisija za morske sesalce (North Atlantic Marine Mammal Commission) in Norveški inštitut za morske raziskave, Tromsø, Norveška. Študija SAMBAH. http://www.sambah.org/SAMBAH-Final-Report-FINAL-for-website-April-2017.pdf.
(8) ICES, 2020. Prošnja EU za nujne ukrepe za preprečevanje prilova navadnega delfina (Delphinus delphis) in baltske pristaniške rjave pliskavke (Phocoena phocoena) v severovzhodnem Atlantiku. V poročilu Svetovalnega odbora ICES, 2020. Mnenje ICES 2020.
(9) ICES, 2020. Prošnja EU za nujne ukrepe za preprečevanje prilova navadnega delfina (Delphinus delphis) in baltske pristaniške rjave pliskavke (Phocoena phocoena) v severovzhodnem Atlantiku. V poročilu Svetovalnega odbora ICES, 2020. Mnenje ICES 2020.
(10) https://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/Special_Requests/eu.2020.04.pdf
(11) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf
(12) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf
(13) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf
(14) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).
PRILOGA
Priloga XIII, del A, k Uredbi (EU) 2019/1241 se spremeni:
1. |
Točka 1.1 se spremeni:
|
2. |
Dodajo se naslednje točke:
Severni srednjemorski pas:
Območje Natura 2000 Hoburgs bank och Midsjöbankarna (SE0330308)
Južni srednjemorski pas Južni srednjemorski pas je opredeljen kot švedski del južnega srednjemorskega pasu, ki zajema vse vode med območjem Natura 2000 Hoburgs bank och Midsjöbankarna (SE0330308) in švedsko-poljsko mejo. Poljske vode so razmejene kot območje znotraj naslednjih koordinat:
Območje Natura 2000 Adler Grund og Rønne Banke (DK00VA261)
Območje Natura 2000 Adlergrund (DE1251301)
Območje Natura 2000 Westliche Rönnebank (DE1249301)
Območje Natura 2000 Pommersche Bucht mit Oderbank (DE1652301)
Območje Natura 2000 Greifswalder Boddenrandschwelle und Teile der Pommerschen Bucht (DE1749302) Morsko območje, omejeno z:
Območje Natura 2000 Ostoja na Zatoce Pomorskiej (PLH990002). Morsko območje, omejeno z:
Morski del območja Natura 2000 Wolin i Uznam (PLH320019) Območje je opredeljeno kot morsko območje, omejeno z:
Območje Natura 2000 Pommersche Bucht (DE1552401) Morsko območje, omejeno z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate:
Območje Natura 2000 Sydvästskånes utsjövatten (SE0430187)
(*1) Polviseče mreže, ki so v registru flote Evropske komisije razvrščene kot zabodne mreže, na eni strani pritrjene na morsko dno, spadajo v opredelitev mirujočih mrež.“" (*1) Polviseče mreže, ki so v registru flote Evropske komisije razvrščene kot zabodne mreže, na eni strani pritrjene na morsko dno, spadajo v opredelitev mirujočih mrež.“" (*1) Polviseče mreže, ki so v registru flote Evropske komisije razvrščene kot zabodne mreže, na eni strani pritrjene na morsko dno, spadajo v opredelitev mirujočih mrež.“" |
(*1) Polviseče mreže, ki so v registru flote Evropske komisije razvrščene kot zabodne mreže, na eni strani pritrjene na morsko dno, spadajo v opredelitev mirujočih mrež.““
(*) Polviseče mreže, ki so v registru flote Evropske komisije razvrščene kot zabodne mreže, na eni strani pritrjene na morsko dno, spadajo v opredelitev mirujočih mrež.“.