This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32008R0649
Council Regulation (EC) No 649/2008 of 8 July 2008 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of powdered activated carbon originating in the People’s Republic of China
Uredba Sveta (ES) št. 649/2008 z dne 8. julija 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
Uredba Sveta (ES) št. 649/2008 z dne 8. julija 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
UL L 181, 10.7.2008, p. 1–12
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Dokument je bil objavljen v posebni izdaji.
(HR)
No longer in force, Date of end of validity: 10/07/2013
10.7.2008 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 181/1 |
UREDBA SVETA (ES) št. 649/2008
z dne 8. julija 2008
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE –
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 9 in 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Veljavni ukrepi
(1) |
Z Uredbo (ES) št. 1006/96 (2) je Svet po protidampinški preiskavi uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 323 EUR na tono („prvotna preiskava“) za uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). |
(2) |
Z Uredbo (ES) št. 1011/2002 (3) je Svet po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe obnovil dokončno protidampinško dajatev za uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK („prva preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov“). |
1.2 Zahtevek za pregled (sedanja preiskava)
(3) |
Po objavi obvestila o bližajočem se izteku (4) je Komisija 12. marca 2007 prejela zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
(4) |
Zahtevek je vložil Svet evropske kemične industrije (CEFIC) („vložnik“) v imenu dveh proizvajalcev, ki predstavljata glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje aktivnega oglja v prahu v Skupnosti. Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi se zaradi izteka veljavnosti teh ukrepov damping in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovila. |
(5) |
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 13. junija 2007 z objavo v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) (5) začela s pregledom. |
1.3 Stranke, ki jih preiskava zadeva
(6) |
Komisija je izvoznike/proizvajalce, predstavnike držav izvoznic, uvoznike, dobavitelje, proizvajalce, uporabnike v Skupnosti in vložnika uradno obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranem strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
(a) Vzorčenje izvoznikov/proizvajalcev v LRK
(7) |
Zaradi očitno velikega števila izvoznikov/proizvajalcev v LRK (132 navedenih v zahtevku za pregled) je bilo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba pri pregledu zaradi izteka ukrepov uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi lahko izbrala vzorec, so bili izvozniki/proizvajalci Skupnosti pozvani, da se v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe v 15 dneh od začetka pregledov zaradi izteka ukrepov javijo Komisiji in ji predložijo podatke, zahtevane v obvestilu o začetku. Vendar noben izvoznik/proizvajalec ni odgovoril na vprašanja o vzorčenju ali se drugače odzval na obvestilo o začetku postopka in zato vzorčenje za izvoznike/proizvajalce ni bilo sporno. |
(b) Vzorčenje uvoznikov Skupnosti
(8) |
Zaradi očitno velikega števila uvoznikov v LRK (33 navedenih v zahtevku za pregled) je bilo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali je treba pri pregledu zaradi izteka ukrepov uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in če je, da bi lahko izbrala vzorec, so bili uvozniki v Skupnosti pozvani, da se v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe v 15 dneh od začetka pregledov zaradi izteka ukrepov javijo Komisiji in ji predložijo podatke, zahtevane v obvestilu o začetku. |
(9) |
Vendar, ker so samo trije od 33 uvoznikov, s katerimi je Komisija vzpostavila stik, odgovorili na vprašanja o vzorčenju in privolili v sodelovanje, je bilo odločeno, da vzorčenje v tem primeru ni upravičeno. |
1.4 Vprašalniki in preveritveni pregledi
(10) |
Vprašalniki so bili poslani predstavnikom države izvoznice in vsem znanim uvoznikom, dobaviteljem, proizvajalcem, uporabnikom v Skupnosti in proizvajalcem v primerljivi državi, Združenih državah Amerike („ZDA“) (glej uvodne izjave 22 do 24 spodaj). |
(11) |
Vprašalnike so v celoti izpolnili trije dobavitelji surovin industriji Skupnosti, trije uporabniki, dva proizvajalca Skupnosti, ki podpirata zahtevek za pregled, en dodatni proizvajalec, ki nasprotuje postopku, in en proizvajalec v primerljivi državi. Sodeloval ni noben proizvajalec izvoznik v LRK. |
(12) |
Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njeno analizo, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:
|
1.5 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
(13) |
Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). |
(14) |
Preučevanje trendov, ki so pomembni za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemalo obdobje od 1. januarja 2003 do konca OPP („obravnavano obdobje“). |
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(15) |
Zadevni izdelek je enak kot v prvi preiskavi in naknadnem pregledu zaradi izteka ukrepov, to je aktivno oglje v prahu, trenutno uvrščen pod oznako KN ex 3802 10 00. Aktivno oglje v prahu je mikroporozna oblika oglja, pridobljenega iz različnih surovin, kot so premog, šota, les, olivne koščice ali kokosove lupine, ki se aktivirajo s paro ali kemijskim postopkom. Aktivno oglje v prahu je zelo fin prah. Aktivna oglja se prodajajo tudi v zrnatih oblikah (granulirano aktivno oglje), ki niso zajete v veljavnih ukrepih niti v tem pregledu. |
(16) |
Kot je bilo potrjeno v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov, je aktivno oglje v prahu sestavljeno iz najmanj 90 masnih odstotkov (% m/m) delcev velikosti manj kot 0,5 mm. |
(17) |
Aktivno oglje v prahu se splošno uporablja za obdelavo vode (obdelava pitne vode in odpadne vode), čiščenje plinov in zraka, zajem topil, razbarvanje sladkorja, rastlinskih olj in maščob, odstranjevanje smradu in čiščenje različnih izdelkov v kemični (npr. organskih kislin), farmacevtski (npr. kapsul za prebavni trakt) in živilski industriji (npr. alkoholne in brezalkoholne pijače). |
(18) |
Sedanja preiskava je potrdila, da imajo aktivno oglje v prahu, ki ga proizvajajo in prodajajo proizvajalci Skupnosti, in aktivno oglje v prahu, uvoženo iz LRK, kot tudi aktivno oglje v prahu, ki ga proizvajajo in prodajajo v primerljivi državi (ZDA) enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti in so v vseh pogledih enaki. Navedeni izdelki se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
3. VERJETNOST NADALJEVANJA IN/ALI PONOVITVE DAMPINGA
3.1 Uvodne opombe
(19) |
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je namen pregleda zaradi izteka ukrepov ugotoviti, ali je verjetno, da se bo zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping nadaljeval ali ponovil. |
(20) |
Na začetku je bil preučen obseg izvoza v Skupnost med OPP. Treba je opomniti, da so bili izvozni podatki določeni v skladu s členom 18 osnovne uredbe, to je na podlagi razpoložljivih informacij, saj v sedanji preiskavi ni sodeloval nobeden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov niti nobeden uvoznik v Skupnosti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da tudi v prvi preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov ni sodeloval noben kitajski izvoznik ali uvoznik Skupnosti. Vendar je bila po uvedbi dokončne protidampinške dajatve v letu 1996 na voljo statistika Eurostata o uvozu aktivnega oglja v prahu. Zadevne statistične podatke so potrdile tudi informacije iz tržnih raziskav, ki jih je predložila industrija Skupnosti. Na podlagi tega in v odsotnosti bolj zanesljivih informacij so bili uporabljeni ti statistični podatki. Pokazali so, da je bilo med OPP iz LRK v Skupnost uvoženo 529 ton aktivnega oglja v prahu. Ta količina je majhna v primerjavi s količino, uvoženo v Skupnost pred uvedbo ukrepov, še vedno pa predstavlja več kot 1 % potrošnje aktivnega oglja v prahu v Skupnosti med OPP. Kljub temu je bil opravljen okvirni izračun dampinga. |
3.2 Verjetnost nadaljevanja dampinga
(21) |
V kontekstu verjetnosti nadaljevanja dampinga se je raziskalo, ali damping izvoza iz Kitajske poteka tudi sedaj. Če namreč damping poteka sedaj, bi to lahko bil pomemben kazalec, da se bo verjetno nadaljeval v prihodnosti, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov. |
(a) Primerljiva država
(22) |
Ker je LRK gospodarstvo v tranziciji, je bila normalna vrednost določena na podlagi informacij iz ustrezne tretje države s tržnim gospodarstvom, ki je bila izbrana v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
(23) |
ZDA so bile izbrane kot primerna primerljiva država v prvotni in prvi preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov. Kot je nakazano v obvestilu o začetku postopka, je Komisija tudi v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov nameravala uporabiti ZDA kot primerno primerljivo državo. V zvezi s tem je preiskava pokazala, da so bile ZDA najbolj primerna primerljiva država iz naslednjih razlogov: ZDA so ena izmed največjih držav proizvajalk aktivnega oglja v prahu na svetu. Podatki, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalec v ZDA in proizvajalci Skupnosti, ki so vložili zahtevek za pregled, so pokazali, da je obseg proizvodnje obeh držav primerljiv. Poleg tega je bilo ugotovljeno, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 18, da je aktivno oglje v prahu, proizvedeno in prodano v ZDA, podoben izdelek kot aktivno oglje v prahu, ki je proizvedeno v LRK in izvoženo v Skupnost. Domača prodaja sodelujočega ameriškega proizvajalca (v smislu obsega) je bila reprezentativna v primerjavi z uvozom aktivnega oglja v prahu iz LRK v Skupnost. Končno, ugotovljena je bila zelo visoka raven konkurence v ZDA. Dejansko je poleg konkurence med različnimi proizvajalci v ZDA obstajala tudi konkurenca uvoženega aktivnega oglja v prahu (pretežno iz LRK, Šrilanke in Filipinov), ki se je lahko med OPP uvažalo brez količinskih omejitev ali uvoznih dajatev. Poleg tega je bil glavni ameriški proizvajalec aktivnega oglja v prahu pripravljen sodelovati. |
(24) |
Zaradi zgoraj navedenega in ker nobena zainteresirana stranka ni predložila pripomb o izbiri primerljive države, so bile ZDA izbrane za najbolj primerno primerljivo državo. |
(b) Normalna vrednost
(25) |
V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe je Komisija skušala ugotoviti, ali bi se lahko štelo, da je bila s stališča cen reprezentativna domača prodaja aktivnega oglja v prahu v ZDA izvedena v okviru rednega trgovanja. V zvezi s tem je bilo preučeno, ali je bila domača prodaja dobičkonosna. V ta namen je Komisija primerjala celotne stroške proizvodnje za vsak razred proizvodov med OPP s povprečno ceno na enoto za prodajne transakcije vsakega razreda izdelkov v istem obdobju. Ugotovljeno je bilo, da je bila večina prodaje dobičkonosna. Preiskava je tudi odkrila, da je bila vsa prodaja opravljena z neodvisnimi strankami. Zaradi tega so bile cene, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo za aktivno oglje v prahu na ameriškem notranjem trgu v okviru rednega trgovanja, uporabljene za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. |
(c) Izvozna cena
(26) |
Kot je navedeno zgoraj, v tej preiskavi zaradi izteka ukrepov ni sodeloval noben kitajski proizvajalec izvoznik oziroma noben uvoznik aktivnega oglja v prahu v Skupnost. Izvozna cena je bila zato določena na podlagi razpoložljivih dejstev skladno s členom 18 osnovne uredbe. Kot je že bilo navedeno v uvodni izjavi 20 zgoraj in v odsotnosti bolj zanesljivih informacij, je bilo to izvedeno s sklicevanjem na povprečno ceno iz Eurostatovih statističnih podatkov o uvozu (TARIC) med OPP. |
(d) Primerjava
(27) |
Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so se upoštevale razlike v dejavnikih, za katere je bilo ugotovljeno, da vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V zvezi s tem so se opravile prilagoditve za razlike v prevoznih stroških zavarovanja in celinskega prevoza. Zaradi odsotnosti kakršnih koli informacij od kitajskih proizvajalcev izvoznikov so prilagoditve izvozne cene temeljile na razpoložljivih dejstvih, v tem primeru na ustreznih informacijah, navedenih v zahtevku za pregled. |
(e) Stopnja dampinga
(28) |
Primerjava med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno vseh razredov je pokazala obstoj znatne stopnje dampinga pri izvozu aktivnega oglja v prahu v Skupnost med OPP. Stopnja dampinga je bila enaka znesku, s katerim je normalna vrednost presegla cene za izvoz v Skupnost. Tehtana povprečna stopnja dampinga je presegla 20 %. Čeprav mora ta stopnja dampinga v veliki meri zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov temeljiti na razpoložljivih dejstvih, vseeno kaže na trenutno obnašanje kitajskega izvoza. Če bi kitajski proizvajalci izvozniki sodelovali, bi to seveda omogočilo natančnejši izračun. |
3.3 Razvoj izvoza v Skupnost v primeru izteka ukrepov
(29) |
Preučeno je bilo tudi, kako bi se gibal izvoz aktivnega oglja v prahu iz LRK v Skupnost v primeru izteka ukrepov. V ta namen so bili preučeni neizkoriščena proizvodna zmogljivost v LRK, obseg izvoza in domači trg v LRK ter kitajsko obnašanje cen v razmerju do drugih tretjih držav. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov so bile uporabljene informacije iz tržnih raziskav, ki jih je predložila industrija Skupnosti. |
(f) Proizvodna zmogljivost, domači trg na Kitajskem in obseg izvoza
(30) |
Informacije, ki jih je imela na razpolago Komisija, so pokazale, da je LRK s približno 300 proizvajalci največji proizvajalec in izvoznik aktivnega oglja (zrnatega in v prahu) na svetu. Kitajska proizvodna zmogljivost aktivnega oglja v prahu je bila med OPP ocenjena na približno 190 000 ton, od katerih je bilo približno 70 000 ton prodanih na domačem trgu in približno 60 000 ton izvoženih. Zato je bila na voljo neizkoriščena zmogljivost približno 60 000 ton. Ugotovljeno je, da ta neizkoriščena zmogljivost presega potrošnjo Skupnosti med OPP. |
(31) |
Glavni izvozni trgi za kitajsko aktivno oglje v prahu so jugovzhodna Azija, Republika Koreja, ZDA in Evropa. Vendar pa bi bila glede na dokaze, ki jih je predložila industrija Skupnosti, dodatna potreba po uvoženem aktivnem oglju v prahu v tretjih državah minimalna in sposobnost absorbiranja nadaljnjega kitajskega izvoza skoraj zanemarljiva. Poleg tega je treba opozoriti, da številni potencialni izvozni trgi v azijski regiji, kot na primer Indija in Indonezija, uporabljajo visoke carinske tarife za aktivno oglje v prahu. |
(32) |
Na podlagi razpoložljivih informacij je ocenjeno, da bo letna stopnja rasti domače potrošnje, proizvodnje in proizvodne zmogljivosti aktivnega oglja v prahu v LRK približno 5 %. Glede na to, da so ZDA v aprilu 2007 uvedle protidampinške ukrepe na kitajsko aktivno oglje v prahu, ki se aktivira s paro (tj. po OP), se lahko izvoz celo zmanjša. Tako se neizkoriščene zmogljivosti zagotovo ne dobo zmanjšale, temveč se bodo po vsej verjetnosti v prihodnosti celo povečale. |
(33) |
Poleg tega se glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, kitajska industrija aktivnega oglja trenutno sooča s finančnimi težavami, zlasti zato, ker nizka izkoriščenost zmogljivosti povzroča večje stroške. To povečuje tudi pritisk na izvoz po dampinških cenah za doseganje večje ekonomije obsega. |
(34) |
V teh okoliščinah je v primeru potrebe po odpravi ukrepov in če Skupnost postane privlačen izvozni trg, zelo verjetno, da bodo kitajski proizvajalci povečali izkoriščenost svojih zmogljivosti, da bi izvozili znatne količine ter tako zmanjšali svoje stroške in izboljšali svoje finančno stanje. |
(g) Obnašanje cen na trgih tretjih držav
(35) |
Analiza cen kitajskega izvoza v druge tretje države, kot so ZDA, je pokazala, da je bil izvoz aktivnega oglja v prahu prav tako izveden po zelo nizkih cenah, celo dampinških na izredno visokih stopnjah (višjih od stopnje dampinga, določene v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov, glej uvodno izjavo 28 zgoraj). Očitno je, da je do kitajskega dampinga za ta izdelek prihajalo že prej. |
(36) |
Zato bi v primeru odprave protidampinške dajatve trg Skupnosti najverjetneje privlačil velike količine kitajskega aktivnega oglja v prahu po nizkih dampinških cenah. V zvezi s tem je treba tudi upoštevati, da je kitajski uvoz po uvedbi protidampinških ukrepov leta 1996, čeprav v manjših količinah, ostal prisoten na trgu Skupnosti; v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov bi se tako olajšalo povečanje uvoza. |
3.4 Ugotovitve o verjetnosti nadaljevanja dampinga
(37) |
V obdobju preiskave je uvoz kitajskega aktivnega oglja v prahu med OPP presegel stopnje de minimis in bil še vedno podvržen dampingu. Ugotovljeno je bilo, da se je damping nadaljeval in da bi se zelo verjetno nadaljeval, če bi se dovolilo, da ukrepi prenehajo veljati. Poleg tega je v tem primeru verjetno, da se bo izvoz kitajskega aktivnega oglja v prahu v Skupnost znatno povečal (in spet dosegel najmanj stopnje, ugotovljene v prvotni preiskavi), ker so v LRK na voljo znatne neizkoriščene zmogljivosti. Cene teh dodatnih uvoznih količin bodo po vsej verjetnosti dosegle znatne stopnje dampinga. |
4. OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI
(38) |
Preiskava je pokazala, da aktivno oglje v prahu trenutno proizvaja omejeno število proizvajalcev v Skupnosti. Dva proizvajalca vložnika in dva druga proizvajalca, ki nista sodelovala v preiskavi, sledita tradicionalnemu postopku mešanja potrebnih surovih za pridobivanje aktivnega oglja v prahu s postopki aktiviranja. |
(39) |
Ugotovljeno je bilo tudi, da nekateri drugi proizvajalci v Skupnosti proizvajajo aktivno oglje v prahu z mletjem granuliranega aktivnega oglja, uvoženega iz LRK. Na podlagi ocen, ki jih je zagotovila industrija Skupnosti, je v Skupnosti v aktivno oglje v prahu zmletega približno 10 000 ton granuliranega aktivnega oglja, uvoženega iz LRK. Dejansko je eden od proizvajalcev, ki je med preiskavo sodeloval s Komisijo, z uporabo te metode proizvajal aktivno oglje v prahu. Vendar, kot v primeru prve preiskave v zvezi s pregledom, te količine niso bile vključene v izračun celotne proizvodnje Skupnosti in potrošnje Skupnosti. |
(40) |
Dva proizvajalca Skupnosti, v imenu katerih je bil vložen zahtevek za pregled, sta sodelovala pri preiskavi. Predstavljala sta približno 80 % proizvodnje aktivnega oglja v prahu Skupnosti in zato predstavljata industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
(41) |
Ker industrijo Skupnosti sestavljata samo dva proizvajalca Skupnosti, so bile informacije o industriji Skupnosti indeksirane, kjer je bilo primerno, da bi ohranili zaupnost občutljivih podatkov. |
5. RAZMERE NA TRGU SKUPNOSTI
5.1 Potrošnja na trgu Skupnosti
(42) |
Potrošnja Skupnosti (EU-27) je bila določena na podlagi:
|
(43) |
Kot je že bilo omenjeno v uvodni izjavi 39, obstajajo določene količine aktivnega oglja v prahu, proizvedene z mletjem granuliranega aktivnega oglja, uvoženega iz LRK, ki niso bile vključene v izračun potrošnje Skupnosti. |
(44) |
Na podlagi zgoraj navedenega se je potrošnja aktivnega oglja v prahu Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 7 %. 10 % povečanju med letoma 2003 in 2005 je sledil majhen padec leta 2006; potrošnja je nato med OPP ostala stabilna.
|
5.2 Trenutni uvoz iz LRK
(a) Obseg in tržni delež
(45) |
Na podlagi podatkov Eurostata je razvoj obsega in tržnega deleža uvoza aktivnega oglja v prahu iz LRK naveden v spodnji tabeli. Obseg uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za 55 %, vendar pa je njegov tržni delež v celoti ostal pod 2 %.
|
(b) Obnašanje cen uvoza
(46) |
Povprečne uvozne cene aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK, razvidne iz statistike Eurostata, skupaj z dodanimi stroški po uvozu, carino in protidampinškimi dajatvami, so v obravnavanem obdobju kazale dokaj zmerno 8 % povečanje, kot je razvidno iz spodnje tabele.
|
(47) |
Komisija je morala v odsotnosti podrobnih podatkov o prodaji proizvajalcev izvoznikov v LRK primerjati prilagojene uvozne cene, pridobljene od Eurostata, s povprečnimi, prodajnimi cenami franko tovarna celotne industrije Skupnosti, tj. brez razlikovanja med različnimi razredi aktivnega oglja v prahu. Ta primerjava je pokazala, da so bile kitajske izvozne cene med OPP 25 % do 30 % nižje od cen, ki jih je v istem obdobju zaračunavala industrija Skupnosti. |
5.3 Uvoz iz drugih tretjih držav
(48) |
Uvoz aktivnega oglja v prahu iz držav, razen LRK, se je v obravnavanem obdobju znatno povečal, s približno 7 300 ton v letu 2003 na 10 000 ton v OPP, kar je predstavljalo približno 19 % in 25 % tržne deleže. Glavne države izvoznice so bile Malezija, Indonezija, Filipini in ZDA. |
(49) |
Medtem ko se je uvoz iz ZDA zmanjšal na polovico, se je uvoz iz Malezije, Indonezije in Filipinov v OPP povečal z 2 800 ton na 6 200 ton, kar je med OPP predstavljalo 15 % skupni tržni delež trga Skupnosti. Preiskava je pokazala, da nekateri uvozi iz treh zgoraj omenjenih držav predstavljajo aktivno oglje v prahu, pridobljeno iz kokosove lupine, ki ga zaradi razpoložljivosti zadevnih surovin proizvajalci Skupnosti ne morejo proizvesti sami. Tako je industrija Skupnosti sama prožila del tega uvoza, da bi dopolnila svoj obseg ponudbe aktivnega oglja v prahu za uporabnike Skupnosti. |
(50) |
Kar zadeva cene, so bile povprečne cene uvoza iz Malezije, Indonezije in Filipinov nižje od cen industrije Skupnosti. Cene uvoza iz Malezije in Indonezije so bile v enakem razponu kot cene uvoza aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK, medtem ko so cene uvoza iz Filipinov v obravnavanem obdobju kazale znatno povečanje (37 %) in so bile 20 % višje od kitajskih uvoznih cen v OPP. |
(51) |
Za cene uvoza iz ZDA je bilo ugotovljeno, da so znatno višje od cen industrije Skupnosti. Velika večina tega uvoza predstavlja posebne razrede aktivnega oglja v prahu, ki na trgu Skupnosti dosegajo visoke cene. |
(52) |
Če povzamemo, preiskava je pokazala, da nekateri uvozi aktivnega oglja v prahu iz tretjih držav dopolnjujejo proizvodnjo industrije Skupnosti. Drugi uvozi so potekali po cenah, ki so bile precej višje od povprečne cene, ki jo zaračunava industrija Skupnosti. Obstajajo tudi drugi uvozi po sorazmerno nizkih cenah, ki bi lahko imeli določen vpliv na trg Skupnosti. Vendar se na podlagi trendov, opaženih v obravnavanem obdobju, zdi, da se to stanje verjetno ne bo razširilo. |
5.4 Gospodarske razmere v industriji Skupnosti
(a) Proizvodnja, obstoječe proizvodne zmogljivosti in stopnja izkoriščenosti zmogljivosti
(53) |
Zmožnost proizvajanja aktivnega oglja v prahu se lahko zelo razlikuje glede na mešanico nizko aktivnih (krajši čas v peči) in visoko aktivnih (daljši čas v peči) spojin. Tako je bila zmogljivost, prikazana v spodnji tabeli, določena na podlagi mešanice visoko in nizko aktivnega oglja v prahu, ki se trenutno proizvaja.
|
(54) |
Proizvodnja aktivnega oglja v prahu industrije Skupnosti je bila v obravnavanem obdobju stabilna, z določenimi nihanji v letu 2004 in 2005. |
(55) |
Obstoječa zmogljivost se je med letoma 2003 in 2005 zmanjšala. To zmanjšanje je mogoče pripisati okoljski zakonodaji, ki so jo lokalni organi leta 2003 uvedli v eni državi članici, kjer se nahaja industrijski obrat Skupnosti. Zato je moral zadevni proizvajalec Skupnosti zaradi teh okoljskih zahtev ustaviti obratovanje enega od svojih obratov za aktiviranje. |
(56) |
Kot neposredna posledica manjših razpoložljivih proizvodnih zmogljivosti se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti ustrezno povišala. |
(b) Obseg prodaje, tržni delež potrošnje Skupnosti, povprečna prodajna cena in rast
|
2003 |
2004 |
2005 |
2006 |
OPP |
Obseg prodaje |
100 |
96 |
94 |
96 |
96 |
Tržni delež |
100 |
93 |
87 |
91 |
91 |
Povprečna prodajna cena |
100 |
99 |
98 |
99 |
99 |
Rast |
100 |
96 |
92 |
95 |
96 |
(57) |
Obseg prodaje je bil med OPP za 4 % manjši kot na začetku obravnavanega obdobja. Ker se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 7 % (glej uvodno izjavo 44 zgoraj), se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 %. Tržni delež industrije Skupnosti je bil kljub temu padcu tržnega deleža v celotnem obravnavanem obdobju večji od 50 %. |
(58) |
Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti so v obravnavanem obdobju ostale precej stabilne. Stabilne prodajne cene so v prisotnosti manjšega obsega prodaje v obravnavanem obdobju povzročile 4 % negativno rast, kot odraz zmanjšanja obsega prodaje za enako število odstotnih točk. |
(c) Zaloge
|
2003 |
2004 |
2005 |
2006 |
OPP |
Zaloge |
100 |
138 |
115 |
97 |
85 |
(59) |
Zaradi ustavitve ene od proizvodnih linij leta 2004 (glej uvodno izjavo 55 zgoraj) in da bi lahko ustregla svojim strankam, je morala industrija Skupnosti začasno povečati svoje zaloge. Vendar je v naslednjih letih raven zalog ponovno dosegla začetne ravni, tj. približno 10–20 % obsega proizvodnje. |
(d) Dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok
|
2003 |
2004 |
2005 |
2006 |
OPP |
Dobičkonosnost prodaje v Skupnosti |
100 |
383 |
337 |
200 |
226 |
Donosnost naložb |
100 |
1 051 |
692 |
215 |
348 |
Denarni tok (v % prodaje v Skupnosti) |
100 |
143 |
119 |
100 |
128 |
(60) |
Ti trije kazalci so v obravnavanem obdobju sledili podobnemu vzorcu (čeprav na različni stopnji), in sicer močnemu naraščanju med letoma 2003 in 2004, ki mu je sledilo postopno zmanjšanje do konca OPP. |
(61) |
Spremembe dobičkonosnosti, donosnosti naložb in denarnega toka med letoma 2003 in 2004 je treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da je bila v letu 2003 finančna uspešnost industrije Skupnosti izredno slaba, z dobičkonosnostjo prodaje nekoliko nad pragom dobička. Nizka učinkovitost industrije Skupnosti v letu 2003 je bila posledica težkih družbenih razmer, s katerimi se je v tem letu soočal eden od proizvajalcev Skupnosti. |
(62) |
Zmanjšanje dobička med letoma 2005 in 2006 je deloma posledica stroškov, ki jih je povzročila industrija Skupnosti, da bi izpolnila nekatere okoljske zahteve (glej uvodno izjavo 55 zgoraj). |
(63) |
Drug sodelujoči proizvajalec aktivnega oglja v prahu, ki melje uvoženo granulirano aktivno oglje v aktivno oglje v prahu (glej uvodno izjavo 39 zgoraj), je trdil, da je lahko industrija Skupnosti glede na povečanje svojih stopenj dobička od aktivnega oglja v prahu med letoma 2003 in 2006, kot je prikazano v pritožbi, navzkrižno subvencionirala svojo prodajo granuliranega aktivnega oglja. Z drugimi besedami, trdil je, da je lahko industrija Skupnosti, ker je bilo aktivno oglje v prahu zaščiteno, zaračunavala višje cene aktivnega oglja v prahu in tako domnevno za svojo prodajo granuliranega aktivnega oglja zaračunavala manj. Zato je ta stranka nasprotovala nadaljevanju ukrepov. |
(64) |
V zvezi z domnevnim navzkrižnim subvencioniranjem med granuliranim aktivnim ogljem in aktivnim ogljem v prahu, ki ga proizvaja industrija Skupnosti, je ugotovljeno, da je to deloma izven področja uporabe tega pregleda, ker dobičkonosnost prodaje granuliranega aktivnega oglja v okviru te preiskave ni bila analizirana. Glede stopenj dobička je ugotovljeno, da medtem ko je industrija Skupnosti med letoma 2003 in 2004 izkazala močno povečanje dobičkonosnosti, je temu razvoju v letu 2006 in v OPP sledilo obdobje padca. Kot je navedeno v uvodni izjavi 61 zgoraj, je treba močno povečanje med letoma 2003 in 2004 obravnavati v povezavi s slabo finančno uspešnostjo industrije Skupnosti v letu 2003 in ne z dobro finančno uspešnostjo v letu 2004. Poleg tega dobičkonosnost industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju ni nikoli presegla 5,5 % v povezavi z njeno prodajo aktivnega oglja v prahu na trgu Skupnosti. Tako je treba zavrniti domnevno možnost, da je bilo povečanje dobičkonosnosti med obravnavanim obdobjem na stopnjah, ki bi industriji Skupnosti omogočile subvencionirati njeno prodajo drugih izdelkov, saj je bila dobičkonosnost prodaje aktivnega oglja v prahu v obravnavanem obdobju prenizka za utemeljitev kakršnih koli domnev o navzkrižnem subvencioniranju. |
(e) Zaposlenost, plače in produktivnost
|
2003 |
2004 |
2005 |
2006 |
OPP |
Število zaposlenih |
100 |
97 |
88 |
90 |
90 |
Plače na zaposlenega |
100 |
100 |
99 |
100 |
97 |
Produktivnost (tona/zaposleni) |
100 |
108 |
108 |
111 |
111 |
(65) |
Kot prikazuje zgornja tabela, je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala število zaposlenih za približno 10 %. Ker je dejanska proizvodnja v istem obdobju ostala stabilna (glej uvodno izjavo 54 zgoraj), je povečanje produktivnosti odraz teh dveh razvojnih dogodkov. |
(66) |
Poleg tega so bile plače v obravnavanem obdobju precej stabilne. |
(f) Naložbe
|
2003 |
2004 |
2005 |
2006 |
OPP |
Naložbe (EUR) |
100 |
70 |
71 |
135 |
135 |
(67) |
Zgornja tabela kaže, da je v letu 2006 in med OPP industrija Skupnosti izvajala velike naložbe. Zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 55, so te naložbe sprožile okoljske zahteve. |
(g) Zmožnost zbiranja kapitala
(68) |
Industrija Skupnosti ni poročala o kakršnih koli težavah pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju. |
(h) Obseg dampinga
(69) |
Kot smo videli zgoraj, razpoložljiva dejstva kažejo, da se stopnja dampinga lahko šteje za znatno. |
(i) Okrevanje od preteklega dampinga
(70) |
Kakor je že bilo sklenjeno v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepov zaradi veljavnih protidampinških ukrepov, je industrija Skupnosti do neke mere okrevala od preteklega dampinga, še vedno pa je v občutljivem položaju. |
5.5 Izvozna dejavnost industrije Skupnosti
|
2003 |
2004 |
2005 |
2006 |
OPP |
Obseg prodaje (v tonah) za izvoz |
100 |
108 |
114 |
122 |
121 |
Povprečna prodajna cena (izvoz) |
100 |
94 |
96 |
99 |
101 |
(71) |
Obseg prodaje za izvoz se je v obravnavanem obdobju povečal za približno 21 % med letom 2003 in OPP. |
(72) |
Povprečne prodajne cene izvoza so ostale stabilne, če prodajne cene uvoza v letu 2003 primerjamo s tistimi v OPP. Medtem ko so cene v letu 2004 nekoliko padle, je industrija Skupnosti lahko svoje cene po letu 2005 povišala. |
5.6 Sklepna ugotovitev o razmerah na trgu Skupnosti
(73) |
Med letom 2003 in OPP so se pozitivno razvijali naslednji kazalci v zvezi z industrijo Skupnosti: dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok in izkoriščenost zmogljivosti ter končne zaloge. Prodajne cene na enoto in proizvodnja so ostale praktično stabilne. Poleg tega se je produktivnost povečala in industrija Skupnosti je lahko vlagala, da bi izpolnila določene okoljske zahteve. |
(74) |
Nasprotno so se naslednji kazalci razvijali negativno: obseg prodaje, tržni delež in zaposlovanje. Poleg tega se je proizvodna zmogljivost zaradi zgoraj omenjenih okoljskih zahtev zmanjšala. |
(75) |
Čeprav so na splošno razmere različne, se zdi, da pozitivni razvoj prevladuje nad negativnim razvojem. Poleg tega je pri primerjavi zgornjih trendov s trendi, ugotovljenimi v prvotni preiskavi, jasno, da so imeli uvedeni protidampinški ukrepi pozitiven vpliv na gospodarske razmere industrije Skupnosti. Vseeno pa je treba poudariti, da celo kazalci, ki kažejo pozitiven razvoj, kot sta zlasti dobičkonosnost in donosnost naložb, še vedno zdaleč ne dosegajo ravni, ki bi jih lahko pričakovali, če bi industrija Skupnosti popolnoma okrevala od preteklega škodljivega dampinga. |
(76) |
Zato se sklene, da je, kljub izboljšanju stanja industrije Skupnosti v primerjavi z obdobjem pred uvedbo ukrepov, industrija Skupnosti še vedno ranljiva. |
6. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE
(77) |
Preiskava je pokazala, da so neizkoriščene zmogljivosti v LRK znatne in presegajo potrošnjo Skupnosti v OPP. Poleg tega glede na uvedbo protidampinških ukrepov proti uvozu aktivnega oglja v prahu (ki se aktivira s paro) s poreklom iz LRK s strani ZDA obstaja neposredno tveganje preusmeritve trgovine predhodnega obsega izvoza v ZDA v primeru odprave ukrepov. Tveganje je še večje, ker so cene, po katerih se aktivno oglje v prahu uvaža v ZDA, celo nižje od cen, po katerih se uvaža na trg Skupnosti. |
(78) |
Poleg tega so bile cene, po katerih se aktivno oglje v prahu trenutno uvaža, določene kot dampinške in so veliko nižje od povprečnih prodajnih cen (in stroškov) industrije Skupnosti. |
(79) |
Zato kombinirani učinek dejavnikov, kot so:
kaže na veliko tveganje za ponovitev škode v primeru izteka ukrepov. |
(80) |
Kot je prikazano zgoraj, ostajajo razmere v industriji Skupnosti, čeprav so se izboljšale v primerjavi s prevladujočimi razmerami pred uvedbo obstoječih protidampinških ukrepov, negotove. Obstaja verjetnost, da bi izpostavljenost industrije Skupnosti večjemu obsegu uvoza iz LRK po dampinških cenah povzročila poslabšanje njenih finančnih razmer, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi. Na podlagi tega je bilo zato sklenjeno, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila ponovitev škode industrije Skupnosti. |
7. INTERES SKUPNOSTI
7.1 Uvodne opombe
(81) |
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo nadaljevanje obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju s splošnim interesom Skupnosti. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Sedanja preiskava je analizirala stanje, v katerem so protidampinški ukrepi že uvedeni, in je omogočila oceno morebitnega neupravičenega negativnega vpliva na zadevne stranke zaradi trenutnih protidampinških ukrepov. |
(82) |
Na podlagi tega je bilo preučeno, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da v tem posebnem primeru ohranitev ukrepov ni v interesu Skupnosti. |
(83) |
V ta namen so bili poslani vprašalniki trem proizvajalcem, omenjenim v uvodni izjavi 11, poleg tega pa tudi drugim proizvajalcem (vključno s tistimi proizvajalci, ki meljejo granulirano aktivno oglje v aktivno oglje v prahu), štirim dobaviteljem Skupnosti, trem uvoznikom Skupnosti, ki so privolili v sodelovanje (glej uvodno izjavo 9 zgoraj), in 37 uporabnikom, navedenim v vlogi in/ali poznanim Komisiji. |
7.2 Interes industrije Skupnosti
(84) |
Upravičeno se lahko pričakuje, da bo industrija Skupnosti imela še naprej koristi od trenutno uvedenih ukrepov in bo njen tržni delež še naprej rasel ter da bo izboljšala svojo dobičkonosnost. V primeru, da se ukrepi ne ohranijo, obstaja verjetnost, da bo industrija Skupnosti ponovno utrpela škodo zaradi povečanega uvoza po dampinških cenah iz zadevnih držav in da se bo trenutno ranljivo finančno stanje še poslabšalo. |
(85) |
Na podlagi tega in glede na to, da industrija Skupnosti predstavlja več kot večino proizvodnje Skupnosti in da sta oba proizvajalca Skupnosti, ki predstavljata industrijo Skupnosti, izrazila podporo nadaljevanju ukrepov, je mogoče sklepati, da bi bila uvedba ukrepov v interesu industrije Skupnosti. |
7.3 Interes dobaviteljev Skupnosti
(86) |
Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od treh dobaviteljev surovin Skupnosti (lignit, šota in žagovina) za industrijo Skupnosti. Vsi trije so podprli nadaljevanje ukrepov in navedli, da bi bil večji del njihove prodaje v primeru izteka ukrepov ogrožen, kar bi ogrozilo njihovo finančno stabilnost. |
(87) |
Zato je mogoče skleniti, da bi bilo nadaljnje izvajanje ukrepov v interesu dobaviteljev Skupnosti za industrijo Skupnosti. |
7.4 Interes uvoznikov Skupnosti
(88) |
Kot je omenjeno v uvodni izjavi 8, je Komisija vzpostavila stik s 33 uvozniki, ki so bili navedeni v zahtevku za ta pregled. Samo trije uvozniki so privolili v sodelovanje v preiskavi. Vendar noben od teh treh uvoznikov ni izpolnil vprašalnika, ki ga je poslala Komisija. |
(89) |
Tako je mogoče pomanjkanje zanimanja za sodelovanje v preiskavi dejansko obravnavati kot pokazatelj, da nadaljevanje ukrepov ne bi resno vplivalo na uvozne dejavnosti katerega koli uvoznika aktivnega oglja v prahu. |
7.5 Interes uporabnikov Skupnosti
(90) |
Kot je navedeno v uvodni izjavi 83 zgoraj, je Komisija vzpostavila stik s 37 uporabniki, od katerih so bili mnogi stranke industrije Skupnosti. Na koncu je prejela samo tri izpolnjene vprašalnike. |
(91) |
Noben od treh uporabnikov se ni strinjal s preverjanjem njihovih odgovorov na vprašalnike na kraju samem. Vendar je bilo pri pregledu nepreverjenih podatkov ugotovljeno, da aktivno oglje v prahu na podlagi tehtanega povprečja predstavlja zelo majhen delež operativnih stroškov zadevnih uporabnikov. |
(92) |
Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da nadaljevanje ukrepov ne bi resno vplivalo na dejavnosti katerega koli uporabnika aktivnega oglja v prahu. |
7.6 Sklep o interesu Skupnosti
(93) |
Ob upoštevanju interesov vseh strank, ki so se javile med preiskavo, se zdi, da na podlagi interesa Skupnosti ni utemeljenih razlogov proti podaljšanju protidampinških ukrepov. |
8. KONČNE DOLOČBE
(94) |
Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči ohranitev obstoječih ukrepov za izvoz aktivnega oglja v prahu. Po obvestilu jim je bil dan tudi rok za podajo stališč. |
(95) |
Iz zgoraj navedenega sledi, kot je navedeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK. |
9. DAJATVE
(96) |
Glede na sklepe v zvezi z nadaljevanjem dampinga, verjetnostjo ponovitve škode in interesom Skupnosti je treba protidampinške ukrepe na uvoz aktivnega oglja v prahu s poreklom iz LRK ohraniti, da se prepreči, da bi dampinški uvoz ponovno povzročal škodo industriji Skupnosti. |
(97) |
Sedanja stopnja protidampinške dajatve na podlagi 38,6 % stopnje odprave škode je določena na 323 EUR na tono (fiksna dajatev). |
(98) |
V zvezi s stopnjo dajatve je ena zainteresirana stranka trdila, da morajo biti stopnje dampinga po odpravi povračila DDV, ki ga dobijo kitajski proizvajalci pri izvozu blaga, pridobljenega iz surovin, kupljenih doma, nižje. |
(99) |
Vendar v popolni odsotnosti kakršne koli oblike sodelovanja kitajskih proizvajalcev in brez zahtevka za vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe te domnevne spremembe stroškov proizvodnje za izvoženo blago ni bilo mogoče utemeljiti in je bila zato zavrnjena – |
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz aktivnega oglja v prahu, uvrščenega pod oznako KN ex 3802 10 00 (oznaka TARIC 3802100020) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Znesek dokončne protidampinške dajatve je 323 EUR na tono (neto teža).
3. Če so izdelki poškodovani že pred vstopom v prost promet in je zato dejansko plačana cena ali cena, ki se plačuje, razdeljena na določitve carinske vrednosti, skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (6), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi zgoraj navedenih zneskov, zmanjša za odstotek, ki ustreza razdelitvi dejansko plačane cene ali cene, ki se plačuje.
Člen 2
Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 8. julija 2008
Za Svet
Predsednica
C. LAGARDE
(1) UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).
(2) UL L 134, 5.6.1996, str. 20.
(3) UL L 155, 14.6.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 931/2003 (UL L 133, 29.5.2003, str. 36).
(4) UL C 228, 22.9.2006, str. 3.
(5) UL C 131, 13.6.2007, str. 14.
(6) UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 214/2007 (UL L 62, 1.3.2007, str. 6).