Obravnavanih je bilo več zakonodajnih in nezakonodajnih možnosti. Nekatere možnosti so bile zavrnjene že v zgodnji fazi. Ustanovitev ločenega pravnega subjekta je bila opuščena, saj bi bila nesorazmerna v primerjavi z omejenimi nalogami, ki bi bile dodeljene subjektu. Poleg tega je bila opuščena tudi uporaba ali razvoj alternativnega sistema, in sicer predvsem zato, ker se je sedanja rešitev e-CODEX izkazala za zelo uspešno in učinkovito v postopkih, pri katerih se že uporablja, in je razumno pričakovati donos od 24 milijonov EUR, vloženih v vzpostavitev sistema e-CODEX. Prav tako bi komercialna rešitev sprožila vprašanja v zvezi z dolgoročno trajnostnostjo ter zaupnostjo in celovitostjo izmenjanih podatkov, saj bi lahko imel lastnik rešitve teoretično dostop do podatkov, prenesenih z uporabo njegove rešitve. Prenos sistema e-CODEX na državo članico ali konzorcij držav članic ni bil mogoč, saj so države članice to možnost jasno zavrnile. Kot je navedeno v več sklepih Sveta, se zavzemajo za to, da bi nadaljnje razvojno vzdrževanje sistema e-CODEX zagotavljala agencija eu-LISA.
Pod temi pogoji sta bili v primerjavi z osnovnim scenarijem, tj. da se ne zagotovi stalno vzdrževanje, kar bi privedlo do prenehanja delovanja sistema e-CODEX, ocenjeni dve možnosti. Kot najprimernejša od njiju je bila ocenjena predaja sistema e-CODEX agenciji. Alternativna možnost, tj. da vzdrževanje sistema e-CODEX zagotovi Komisija, je bila ocenjena kot manj ugodna, saj bi bilo težje zagotoviti vključenost držav članic v upravljanje sistema, kar je po njihovem mnenju pomembno za zagotavljanje neodvisnosti sodstva. Agencija bi lahko bila tudi prožnejša rešitev, ki bi omogočala boljše upoštevanje prispevkov deležnikov. Med obstoječimi agencijami je Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) edina z ustreznimi izkušnjami pri upravljanju obsežnih informacijskih sistemov, zato bi bilo treba nalogo upravljanja sistema e-CODEX dodeliti njej. Da se omogoči sprejetje pravne podlage za e-CODEX in zagotovi ustrezen postopek predaje, bi moral v obdobju 2021–2023 e-CODEX še naprej vzdrževati sedanji konzorcij držav članic ali nov subjekt.
|
Države članice so podprle predajo sistema e-CODEX agenciji in menile, da je najustreznejša agencija eu-LISA (nazadnje v sklepih Sveta, sprejetih na seji Sveta PNZ oktobra 2020).
Tudi deležniki, ki zastopajo glavne pravosodne poklicne organizacije v Evropi, so podprli trajno rešitev za sistem e-CODEX. Več deležnikov, ki so se odzvali na začetno oceno učinka, meni, da je agencija eu-LISA najprimernejši subjekt za upravljanje sistema.
|
E-CODEX bo kot temeljni informacijski sistem za digitalizacijo pravosodnega sodelovanja poenostavil in pospešil čezmejne sodne postopke. Z izboljšanjem učinkovitosti čezmejnih postopkov bi e-CODEX prispeval tudi k izboljšanju delovanja enotnega digitalnega trga. Uporaba sistema e-CODEX bi pozitivno vplivala na boj proti čezmejnemu kriminalu, saj bi olajšala sodelovanje med pravosodnimi organi v kazenskih zadevah. Zaradi digitalizacije postopkov bi se lahko povečala tudi učinkovitost nacionalnih sodišč.
Regulativna agencija EU, kot je agencija eu-LISA, bo lahko zagotovila dolgoročno vzdrževanje sistema e-CODEX. Agencija bo lahko sprejela postopke upravljanja, ki bodo omogočali hitro vključevanje potreb različnih skupnosti, tudi držav članic in uporabnikov sistema e-CODEX.
|