EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32012R0670
Regulation (EU) No 670/2012 of the European Parliament and of the Council of 11 July 2012 amending Decision No 1639/2006/EC establishing a Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007-2013) and Regulation (EC) No 680/2007 laying down general rules for the granting of Community financial aid in the field of the trans-European transport and energy networks
Uredba (EU) št. 670/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2012 o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij
Uredba (EU) št. 670/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2012 o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij
UL L 204, 31.7.2012, p. 1–10
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Dokument je bil objavljen v posebni izdaji.
(HR)
No longer in force, Date of end of validity: 31/12/2013; implicitno zavrnjeno 32013R1316
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modifies | 32006D1639 | dodatek | priloga III BI | 01/08/2012 | |
Modifies | 32006D1639 | dodatek | člen 8.5 BI | 01/08/2012 | |
Modifies | 32006D1639 | dodatek | člen 31 .2BI | 01/08/2012 | |
Modifies | 32006D1639 | zamenjava | člen 26 .2 točka B) | 01/08/2012 | |
Modifies | 32006D1639 | dodatek | člen 31 .2TR | 01/08/2012 | |
Modifies | 32006D1639 | dodatek | člen 31 .2SX | 01/08/2012 | |
Modifies | 32006D1639 | zamenjava | člen 31 .2 | 01/08/2012 | |
Modifies | 32006D1639 | dodatek | člen 31 .2QT | 01/08/2012 | |
Modifies | 32006D1639 | dodatek | člen 31 .2QQ | 01/08/2012 | |
Modifies | 32007R0680 | dodatek | člen 2 PT 15 | 01/08/2012 | |
Modifies | 32007R0680 | dodatek | člen 2 PT 14 | 01/08/2012 | |
Modifies | 32007R0680 | dodatek | priloga I BI | 01/08/2012 | |
Modifies | 32007R0680 | dodatek | člen 16.2 BI | 01/08/2012 | |
Modifies | 32007R0680 | sprememba | člen 17.1 | 01/08/2012 | |
Modifies | 32007R0680 | dodatek | člen 6.1 točka G) | 01/08/2012 | |
Modifies | 32007R0680 | sprememba | člen 6.1 točka D) | 01/08/2012 | |
Modifies | 32007R0680 | sprememba | člen 4.1 | 01/08/2012 |
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Modified by | 32013R1287 | delna razveljavitev | |||
Modified by | 32013R1316 | delna razveljavitev | |||
Implicitly repealed by | 32013R1316 | 01/01/2014 |
31.7.2012 |
SL |
Uradni list Evropske unije |
L 204/1 |
UREDBA (EU) št. 670/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 11. julija 2012
o spremembi Sklepa št. 1639/2006/ES o ustanovitvi okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) ter Uredbe (ES) št. 680/2007 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 172 in člena 173(3) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1) |
Sklep št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) ustanavlja okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (PKI) z različnimi vrstami izvedbenih ukrepov iz različnih programov, med katerimi podporni program izvajanju politike informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) podpira krepitev notranjega trga za proizvode in storitve IKT ter proizvode in storitve, zasnovane na IKT, ter je namenjen spodbujanju inovativnosti s širšo uporabo in povečanjem naložb v IKT. |
(2) |
Uredba (ES) št. 680/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa splošna pravila za dodelitev finančne pomoči Unije na področju vseevropskih prometnih in energetskih omrežij ter vzpostavlja tudi instrument delitve tveganja, tj. instrument garancij za posojila za projekte TEN-T. |
(3) |
V naslednjem desetletju bodo po oceni Komisije potrebne neprimerljivo večje naložbe v prometna, energetska ter informacijska in telekomunikacijska omrežja v Evropi za uresničevanje ciljev politike strategije Evropa 2020, zlasti podnebnih ciljev in prehoda k nizkoogljičnemu gospodarstvu, ki učinkovito uporablja vire, z razvojem pametne, nadgrajene in medsebojno povsem povezane infrastrukture, in da se spodbudi dokončna vzpostavitev notranjega trga. |
(4) |
Financiranje na trgu dolžniškega kapitala v Uniji za infrastrukturne projekte ni prosto na voljo. Težave infrastrukturnih projektov pri iskanju dolgoročnega zasebnega ali javnega financiranja, ne bi smele voditi k poslabšanju učinkovitosti prometa, telekomunikacij in energetskih sistemov niti k počasnejšemu širjenju širokopasovnih povezav. Zaradi razdrobljenosti trgov obveznic v Uniji v povezavi z nepredvidljivim povpraševanjem ter velikostjo in zapletenostjo infrastrukturnih projektov, za katere so potrebne dolge priprave, je primerno, da se to vprašanje obravnava na ravni Unije. |
(5) |
Finančni instrumenti, ki jih ureja Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5), lahko v nekaterih primerih povečajo učinkovitost proračunske porabe in dosežejo visoke multiplikacijske učinke pri spodbujanju financiranja zasebnega sektorja. To je še posebej pomembno glede na slabo dostopnost kreditov, trenutne omejitve javnih financ in glede na dejstvo, da je treba podpreti okrevanje evropskega gospodarstva. |
(6) |
Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo pozdravil pobudo za projektne obveznice Evropa 2020 kot mehanizem delitve tveganja z EIB, ki zagotavlja omejeno podporo iz proračuna Unije in ki naj bi omogočil izkoristek sredstev Unije in zbudil zanimanje zasebnih vlagateljev za sodelovanje v prednostnih projektih, ki so v skladu s cilji strategije Evropa 2020. Svet je 12. julija 2011 opozoril, da je treba finančne instrumente oceniti glede na spodbujevalne učinke v primerjavi z obstoječimi instrumenti, dodatno tveganje za javnofinančne izkaze in morebitno izrinjanje zasebnih institucij. Sporočilo Komisije o pilotni fazi pobude za projektne obveznice Evropa 2020 in s tem povezano oceno učinka, ki temelji na javnem posvetovanju, bi si bilo treba razlagati v tem kontekstu. |
(7) |
Začeti bi bilo treba pilotno fazo pobude za projektne obveznice Evropa 2020, katere cilj je pomagati pri financiranju prednostnih projektov z nedvoumno dodano vrednostjo EU in spodbujanje večje udeležbe zasebnega sektorja pri dolgoročnem financiranju na kapitalskem trgu za ekonomsko upravičene projekte na področju prometne, energetske in IKT infrastrukture. Instrument bo koristil projektom s podobnimi potrebami po financiranju ter bo zahvaljujoč sinergijam med sektorji prinesel boljše rezultate, kar zadeva tržni vpliv, upravno učinkovitost in uporabo virov. Zainteresiranim stranem na področju infrastrukture, kot so ponudniki financiranja, organi javnega sektorja, upravljavci infrastrukture, gradbena podjetja in upravljavci, bi moral zagotoviti usklajen instrument, ki ga bo vodilo povpraševanje na trgu. |
(8) |
V pilotni fazi pobude za projektne obveznice Evropa 2020 bo proračun Unije uporabljen skupaj s financiranjem EIB v obliki skupnega instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice, ki so jih izdale projektne družbe. Ta instrument naj bi ublažil tveganje iz naslova servisiranja dolga projekta in kreditno tveganje imetnikov obveznic v takšni meri, da bodo udeleženci na kapitalskih trgih, kot so pokojninski skladi, zavarovalnice in druge zainteresirane strani, pripravljeni vlagati v večji obseg infrastrukturnih projektnih obveznic, kot bi bili brez podpore Unije. |
(9) |
Glede na dolgoletne izkušnje EIB in glede na to, da zagotavlja znatno financiranje za infrastrukturne projekte, in da je finančni organ EU, ustanovljen s Pogodbo, bi morala Komisija EIB vključiti v izvajanje pilotne faze. Temeljne zahteve, pogoje in postopke instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice bi bilo treba opredeliti v tej uredbi. Podrobnejše zahteve in pogoje, vključno z delitvijo tveganja, plačili, spremljanjem in nadzorom, pa bi bilo treba določiti v sporazumu o sodelovanju med Komisijo in EIB. Ta sporazum o sodelovanju bi morali Komisija in EIB potrditi v skladu s svojimi postopki. |
(10) |
Pilotno fazo pobude za projektne obveznice Evropa 2020 bi bilo treba začeti izvajati med sedanjim finančnim okvirom brez nepotrebnega odlašanja, da bi ugotovili, ali in v kolikšnem obsegu tovrstni finančni instrumenti delitve tveganja prinašajo dodano vrednost na področju financiranja infrastrukture in za razvoj financiranja na trgu dolžniškega kapitala za infrastrukturne projekte. |
(11) |
Pilotna faza bo financirana s prerazporeditvijo proračunskih sredstev v letih 2012 in 2013 iz obstoječih prometnih, energetskih in telekomunikacijskih programov. V ta namen bi moralo biti možno za to pobudo prerazporediti največ 200 milijonov EUR iz proračuna za TEN-T, največ 20 milijonov EUR iz proračuna okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost in največ 10 milijonov EUR iz proračuna za TEN-E. Zaradi razpoložljivih proračunskih sredstev sta omejena področje uporabe in število projektov, ki se jih lahko podpre. |
(12) |
EIB bo proračunska sredstva zahtevala na podlagi obsega projektov, za katere bo skupaj s Komisijo menila, da so primerni, v skladu z dolgoročnimi cilji politike Unije in bodo verjetno izvedeni. Rok za oddajo zahtevkov in določitev ustreznih finančnih sredstev je 31. december 2013. Zaradi zapletenosti velikih infrastrukturnih projektov bi bilo treba omogočiti, da svet direktorjev EIB zahtevke dejansko odobri pozneje, vendar najpozneje 31. decembra 2014. |
(13) |
Za prošnjo za podporo ter izbiro in izvajanje vseh projektov bi morala veljati zakonodaja Unije, zlasti glede državne pomoči, pri čemer bi bilo treba preprečiti izkrivljanje trgov ali povečanje izkrivljanja trgov. |
(14) |
Poleg obveznosti poročanja iz točke 49 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6) bi morala Komisija s podporo EIB vsakih šest mesecev med pilotno fazo poročati Evropskemu parlamentu in Svetu po podpisu sporazuma o sodelovanju, v drugi polovici leta 2013 pa Evropskemu parlamentu in Svetu posredovati vmesno poročilo. Neodvisno in izčrpno oceno bi bilo treba izvesti leta 2015. |
(15) |
Komisija bi morala na podlagi te neodvisne in izčrpne ocene oceniti primernost pobude projektnih obveznic Evropa 2020, pa tudi njeno uspešnost pri povečevanju obsega naložb v prednostne projekte in učinkovitosti porabe Unije. |
(16) |
Pilotno fazo pobude za projektne obveznice Evropa 2020 bi bilo treba začeti izvajati v okviru priprav na instrument za povezovanje Evrope, ki ga je predlagala Komisija. To ne bi posegalo v odločitve o večletnem finančnem okviru Unije po letu 2013 in o morebitni ponovni uporabi sredstev, vrnjenih iz finančnih instrumentov, v okviru pogajanj o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za letni proračun Unije. |
(17) |
Za izvajanje pilotne faze pobude za projektne obveznice Evropa 2020 bi bilo treba ustrezno spremeniti Sklep št. 1639/2006/ES in Uredbo (ES) št. 680/2007. |
(18) |
Za zagotovitev učinkovitosti ukrepov, določenih s to uredbo, bi morala ta uredba v luči omejenega trajanja pilotne faze začeti veljati dan po objavi – |
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Spremembe Sklepa št. 1639/2006/ES
Sklep št. 1639/2006/ES se spremeni:
1. |
V členu 8 se doda naslednji odstavek: „5a. Brez poseganja v odstavke 1 do 5 Komisija in Evropska investicijska banka (EIB) za projekte, izvedene v okviru instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice iz člena 31(2), v drugi polovici leta 2013 Evropskemu parlamentu in Svetu predložita vmesno poročilo. Neodvisna in izčrpna ocena se opravi leta 2015. Na podlagi te ocene Komisija oceni primernost pobude projektnih obveznic Evropa 2020 in njeno uspešnost pri povečevanju obsega naložb v prednostne projekte in učinkovitosti porabe Unije. V luči te ocene in ob upoštevanju vseh možnosti Komisija pretehta, ali so potrebne ustrezne regulativne spremembe, med drugim spremembe zakonodaje, zlasti če predvideni odziv trga ni zadovoljiv ali če se zagotovijo zadostni alternativni viri dolgoročnega financiranja dolga. Vmesno poročilo iz prvega pododstavka vsebuje seznam projektov, ki so izkoristili instrument delitve tveganja za projektne obveznice iz člena 31(2a) do (2e), s podatki o pogojih izdanih obveznic ter vrsto trenutnih in morebitnih vlagateljev.“ |
2. |
V členu 26(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim:
|
3. |
Člen 31 se spremeni:
|
4. |
Doda se naslednja priloga: „PRILOGA IIIa Glavne zahteve, pogoji in postopki instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice iz člena 31(2c) EIB je partnerka pri delitvi tveganja in v imenu Unije upravlja prispevek Unije za instrument delitve tveganja za projektne obveznice. Podrobnejše zahteve in pogoji za izvajanje instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice, vključno z njegovim spremljanjem in nadzorom, se ob upoštevanju določb iz te priloge določijo v sporazumu o sodelovanju med Komisijo in EIB. (a) Instrument EIB
(b) Proračun IKT: 2013: do 20 milijonov EUR. Zahteva za prerazporeditev zgornjega zneska se izda do 31. decembra 2012, priloži pa se ji napoved potreb po načrtovanem prispevku Unije. Ta napoved lahko po potrebi služi kot osnova za zmanjšanje zneska za leto 2013 na zahtevo, o čemer se odloča v skladu s postopkom iz člena 46(2). (c) Fiduciarni račun
(d) Uporaba prispevka Unije Prispevek Unije porabi EIB za:
(e) Delitev tveganja in prihodkov Vzorec delitve tveganja, ki izvira iz točke (d), se odrazi v ustrezni delitvi plačila zaradi tveganja med Unijo in EIB, ki ga EIB zaračuna svoji stranki za vsak posamezni instrument v projektnem portfelju. (f) Oblikovanje cen Oblikovanje cen instrumenta projektnih obveznic temelji na plačilu zaradi tveganja v skladu z zadevnimi ustaljenimi pravili in merili EIB. (g) Postopek uporabe Zahteve za kritje tveganja v okviru instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice se naslovijo na EIB v skladu z ustaljenim prijavnim postopkom EIB. (h) Postopek odobritve EIB izvede skrbni pregled tveganj ter v zvezi s finančnimi, tehničnimi in pravnimi vprašanji in odloča o uporabi instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice in izbere primeren podrejen instrument v skladu s svojimi ustaljenimi pravili in merili, zlasti smernicami EIB za kreditno tveganje in izbirnimi merili EIB na socialnem, okoljskem in podnebnem področju. (i) Trajanje
(j) Poročanje Komisija in EIB se dogovorita o načinih letnega poročanja o izvajanju instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice. Poleg tega Komisija s podporo EIB vsakih šest mesecev Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o izvajanju, pri čemer to obdobje začne teči s podpisom sporazuma o sodelovanju iz člena 31(2c). (k) Spremljanje, nadzor in vrednotenje Komisija spremlja izvajanje instrumenta, vključno z nadzori na kraju samem, če je to ustrezno, in opravlja preverjanje in kontrole v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7). EIB podrejene instrumente upravlja v skladu s svojimi pravili in postopki, vključno z ustreznimi ukrepi za revizijo, nadzor in spremljanje. Poleg tega svet direktorjev EIB, v katerem imajo predstavnike tudi Komisija in države članice, odobri vsak podrejen instrument in spremlja, ali upravljanje EIB poteka v skladu s statutom in splošnimi navodili, ki jih določi svet guvernerjev EIB. Komisija in EIB v drugi polovici leta 2013 Evropskemu parlamentu in Svetu predložita vmesno poročilo o delovanju pilotnega instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice, da se ta instrument po potrebi prilagodi. Neodvisna in izčrpna ocena se opravi leta 2015, po potrditvi končnih operacij projektnih obveznic. Med drugim zajema dodano vrednost, dodatnost v primerjavi z drugimi instrumenti Unije in držav članic ter drugimi obstoječimi oblikami dolgoročnega dolžniškega financiranja, dosežen multiplikacijski učinek, oceno povezanih tveganj ter nastanek ali odpravo morebitnih učinkov izkrivljanja. Ocenijo se tudi vpliv na finančno izvedljivost projektov, obseg, pogoji in stroški izdaje obveznic, posledice za širši trg obveznic, kakor tudi vidiki obvladujočega upnika in javnega naročanja. Po možnosti ocena vsebuje primerjavo stroškov drugih načinov financiranja projektov, vključno z bančnimi posojili. V pilotni fazi se oceni vsak izbran projekt. |
Člen 2
Spremembe Uredbe (ES) št. 680/2007
Uredba (ES) št. 680/2007 se spremeni:
1. |
V členu 2 se dodata naslednji točki:
|
2. |
V prvem odstavku člena 4 se doda naslednji stavek: „Zahteve za kritje tveganja v okviru instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice iz člena 6(1)(g) se naslovijo na EIB v skladu z ustaljenim prijavnim postopkom EIB.“ |
3. |
Člen 6(1) se spremeni:
|
4. |
V členu 16 se doda naslednji odstavek: „2a. Brez poseganja v odstavka 1 in 2 Komisija in EIB za projekte, izvedene v okviru instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice iz člena 6(1)(g), v drugi polovici leta 2013 Evropskemu parlamentu in Svetu predložita vmesno poročilo. Neodvisna in izčrpna ocena se opravi leta 2015. Na podlagi te ocene Komisija oceni primernost pobude projektnih obveznic Evropa 2020 in njeno uspešnost pri povečevanju obsega naložb v prednostne projekte in učinkovitosti porabe Unije. V luči te ocene in ob upoštevanju vseh možnosti Komisija pretehta, ali so potrebne ustrezne regulativne spremembe, med drugim spremembe zakonodaje, zlasti če predvideni odziv trga ni zadovoljiv ali če se zagotovijo zadostni alternativni viri dolgoročnega financiranja dolga.“ |
5. |
V členu 17(1) se doda naslednji pododstavek: „Vmesno poročilo iz člena 16(2a) vsebuje tudi seznam projektov, ki so izkoristili instrument delitve tveganja za projektne obveznice iz člena 6(1)(g), s podatki o pogojih izdanih obveznic ter vrsto trenutnih in morebitnih vlagateljev.“ |
6. |
Priloga se preštevilči v Prilogo I in besedi „v Prilogi“ v členu 6(1)(d) se ustrezno nadomestita z besedami „v Prilogi I“. |
7. |
Doda se naslednja priloga: „PRILOGA Ia Glavne zahteve, pogoji in postopki instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice iz člena 6(1)(g) EIB je partnerka pri delitvi tveganja in v imenu Unije upravlja prispevek Unije za instrument delitve tveganja za projektne obveznice. Podrobnejše zahteve in pogoji za izvajanje instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice, vključno z njegovim spremljanjem in nadzorom, se ob upoštevanju določb iz te priloge določijo v sporazumu o sodelovanju med Komisijo in EIB. (a) Instrument EIB
(b) Proračun
Zahteva za prerazporeditev zneska za leto 2012 se izda takoj po podpisu sporazuma o sodelovanju. Zahteva za prerazporeditev v prihodnjih letih se izda do 31. decembra prejšnjega leta. V vseh primerih se ji priloži napoved potreb po načrtovanem prispevku Unije. Ta napoved lahko po potrebi služi kot osnova za zmanjšanje zneskov na zahtevo, o čemer se odloča v skladu s postopkom iz člena 15(2). (c) Fiduciarni račun
(d) Uporaba prispevka Unije Prispevek Unije porabi EIB za:
(e) Delitev tveganja in prihodkov Vzorec delitve tveganja, ki izvira iz točke (d), se odrazi v ustrezni delitvi plačila zaradi tveganja med Unijo in EIB, ki ga EIB zaračuna svoji stranki za vsak posamezni instrument v portfelju. Ne glede na določbe, ki se uporabljajo za delitev tveganja za instrument garancij za posojila za projekte TEN-T iz Priloge I, se vzorec delitve tveganja za projektne obveznice uporablja tudi za ta instrument, vključno z operacijami obstoječega portfelja. (f) Oblikovanje cen Oblikovanje cen instrumenta projektnih obveznic temelji na plačilu zaradi tveganja v skladu z zadevnimi ustaljenimi pravili in merili EIB. (g) Postopek uporabe Zahteve za kritje tveganja v okviru instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice se naslovijo na EIB v skladu z ustaljenim prijavnim postopkom EIB. (h) Postopek odobritve EIB izvede skrbni pregled tveganj ter v zvezi s finančnimi, tehničnimi in pravnimi vprašanji in odloča o uporabi instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice in izbere primeren podrejen instrument v skladu s svojimi ustaljenimi pravili in merili, zlasti smernicami EIB za kreditno tveganje in izbirnimi merili EIB na socialnem, okoljskem in podnebnem področju. (i) Trajanje
(j) Poročanje Komisija in EIB se dogovorita o načinih letnega poročanja o izvajanju instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice. Poleg tega Komisija s podporo EIB vsakih šest mesecev Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o izvajanju, pri čemer to obdobje začne teči s podpisom sporazuma o sodelovanju iz člena 6(1)(g). (k) Spremljanje, nadzor in vrednotenje Komisija spremlja izvajanje instrumenta, vključno z nadzori na kraju samem, če je to ustrezno, in opravlja preverjanje in kontrole v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002. EIB podrejene instrumente upravlja v skladu s svojimi pravili in postopki, vključno z ustreznimi ukrepi za revizijo, nadzor in spremljanje. Poleg tega svet direktorjev EIB, v katerem imajo predstavnike tudi Komisija in države članice, odobri vsak podrejeni instrument in spremlja, ali upravljanje EIB poteka v skladu s statutom in splošnimi navodili, ki jih določi svet guvernerjev EIB. Komisija in EIB v drugi polovici leta 2013 Evropskemu parlamentu in Svetu predložita vmesno poročilo o delovanju pilotnega instrumenta delitve tveganja za projektne obveznice, da se ta instrument po potrebi prilagodi. Neodvisna in izčrpna ocena se opravi leta 2015, po potrditvi končnih operacij projektnih obveznic. Med drugim zajema dodano vrednost, dodatnost v primerjavi z drugimi instrumenti Unije in držav članic ter drugimi obstoječimi oblikami dolgoročnega dolžniškega financiranja, dosežen multiplikacijski učinek, oceno povezanih tveganj ter nastanek ali odpravo morebitnih učinkov izkrivljanja. Ocenijo se tudi vpliv na finančno izvedljivost projektov, obseg, pogoji in stroški izdaje obveznic, posledice za širši trg obveznic, kakor tudi vidiki obvladujočega upnika in javnega naročanja. Po možnosti ocena vsebuje primerjavo stroškov drugih načinov financiranja projektov, med drugim bančnih posojil. V pilotni fazi se oceni vsak izbran projekt.“ |
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 11. julija 2012
Za Evropski parlament
Predsednik
M. SCHULZ
Za Svet
Predsednik
A. D. MAVROYIANNIS
(1) UL C 143, 22.5.2012, str. 134.
(2) Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 10. julija 2012.
(3) UL L 310, 9.11.2006, str. 15.
(4) UL L 162, 22.6.2007, str. 1.
(5) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.
(6) UL C 139, 14.6.2006, str. 1.
(7) UL L 248, 16.9.2002, str. 1.“
Izjava Komisije
Komisija proračunskemu organu v skladu s točko 49 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju enkrat na leto poroča o finančnih instrumentih. Poročilo za leto 2012 bo vključevalo tudi pobudo za projektne obveznice EU in EIB.
Komisija želi na podlagi tega ozadja in ob upoštevanju kratkotrajne narave pilotne faze projektnih obveznic pojasniti, da besedilo „poroča vsakih šest mesecev v pilotni fazi“ iz uvodne izjave 14, člena 1(3)(b), člena 1(4), člena 2(3)(b) in člena 2(7) pomeni, da bo Komisija obvestila Svet in Parlament tako, da jima bo namesto uradnega poročila predložila ustrezno podporno gradivo, saj bi poročilo zahtevalo nesorazmeren napor glede na omejen obseg pilotne faze.