EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0253
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Energy Technologies and Innovation
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Energetické technológie a inovácie
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Energetické technológie a inovácie
/* COM/2013/0253 final */
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Energetické technológie a inovácie /* COM/2013/0253 final */
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU,
RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Energetické technológie a inovácie 1. ÚVOD Technológie a inovácie majú zásadný
význam pre všetky naše výzvy v oblasti energetiky… EÚ musí spraviť viac v záujme toho,
aby sa na trh dostali nové, vysokovýkonné, nízkonákladové a nízkouhlíkové
trvalo udržateľné energetické technológie. Nové technológie sú rozhodujúce
na dosiahnutie všetkých cieľov stratégie Európa 2020[1] v oblasti energetiky,
klímy, hospodárskej a sociálnej politiky, ako aj cieľov stratégie EÚ
na roky 2030 a 2050. EÚ musí mať silnú a dynamickú stratégiu
v oblasti technológií a inovácií, aby dokázala splniť svoje
strategické ciele, posilniť svoju konkurencieschopnosť a lepšie
koordinovať investície. … a sú doplnkom právnych predpisov EÚ
v oblasti energetiky Politika EÚ na vnútornom trhu s energiou,
v oblasti energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov
podporuje na trhu rôzne technológie, počnúc fotovoltickými (FV) panelmi,
cez efektívne zariadenia, inteligentné meracie prístroje až po automatizáciu
v domácnostiach. EÚ musí v rámci energetickej politiky naďalej
posilňovať úlohu technológií a inovácií, a to nielen
prostredníctvom konkrétnych technológií, ale aj zavádzaním nových obchodných
modelov, trhovej a sociálnej adaptácie a zlepšení energetickej sústavy,
ktoré ponúkajú dlhodobejšiu strategickú perspektívu pre investície. … v neustále sa meniacom energetickom
prostredí Výsledkom politiky EÚ bolo plynulé
pokračovanie globálnych investícií do obnoviteľných zdrojov energie,
čo vyžadovalo lepšiu flexibilitu a riadenie energetiky. Vyraďovanie
jadrových elektrární v niektorých krajinách a rapídne rozšírenie
produkcie nekonvenčného plynu mení hospodárenie s energiou na celom
svete. V záujme podpory konkurencieschopnosti európskeho priemyslu musí
politika EÚ v oblasti energetických technológií a inovácií priniesť rýchle
znižovanie nákladov a zrýchlenie uvádzania nových udržateľných technológií
na trh. To je zvlášť dôležité v čase hospodárskeho útlmu, ktorý
priamo ovplyvňuje investície súkromného sektora, ako aj štátne
rozpočty. 2. ČO SA NA ÚROVNI EÚ DOSIAHLO? 2.1. Právne predpisy pritiahli na
trh technológie a inovácie Vnútorný trh EÚ s energiou pomáha
vytvárať otvorené a konkurenčné trhy, kde aktéri jednotlivých
odvetví investujú do nových, inovatívnych technológií a služieb. Rozsah
vnútorného trhu s energiou poskytuje priestor pre trhové sily na
stimuláciu rozvoja technológií a inovácie. Táto činnosť je
podporovaná úsilím o modernizáciu, integráciu a rozšírenie
sieťovej infraštruktúry do roku 2020 a na ďalšie obdobie, najmä
v oblasti elektrickej energie. EÚ identifikovala 12 prioritných
koridorov, medzi ktoré patrí integrácia väčšieho objemu veternej a solárnej
energie pri súčasnom zabezpečení nepretržitej dodávky energie.
Technické predpisy, ktoré sa pripravujú pre vnútorný trh (t. j. sieťové
predpisy) sa sústreďujú na integrovanie technológií v rámci reakcie
na meniaci sa energetický systém. Ako súčasť tejto úlohy
prevádzkovatelia prenosových/prepravných sústav (PPS) vyvíjajú nové metódy
modelovania a inteligentnejšie nástroje na prevádzkovanie siete. To, že sa
zo spotrebiteľov stávajú aktívni hráči na integrovanom trhu
s energiou, znamená, že politika EÚ stimuluje aj vývoj „inteligentných“
technológií a technológií súvisiacich s IT, ako sú napríklad
inteligentné merania, elektromobily, reakcia na dopyt, mikrogenerácia
a technológie miestneho skladovania, s cieľom umožniť flexibilný
dopyt a lepšiu kontrolu spotreby. V záujme splnenia cieľov stratégie Európa
2020 energetická politika EÚ podporuje prechod na nízkouhlíkové technológie.
Vďaka smernici o obnoviteľných zdrojoch energie a podpore
členských štátov sa významne rozvinuli obnoviteľné zdroje energie a značne
sa znížili náklady. V rámci prechodu na nízkouhlíkový energetický systém
politika EÚ presadzuje technológie zachytávania a ukladania oxidu
uhličitého (CCS) a bezpečnejšiu výrobu jadrovej energie. Technológie sa na trh zavádzajú
prostredníctvom politiky a právnych predpisov EÚ o energetickej
účinnosti vrátane smerníc o energetickej účinnosti
a ekodizajne. Paralelne s tým sektorové právne predpisy
o energetickej účinnosti a ekodizajne podnecujú vývoj
a zavádzanie energeticky úsporných zariadení (napr. kotly, práčky,
televízory, počítače), a tým prinášajú spotrebiteľom úsporu
energie. V odvetví stavebníctva právne predpisy EÚ presadzujú energeticky
účinné stavebné rekonštrukcie a výstavbu budov s takmer nulovou
spotrebou energie. V sektore dopravy sa zameriava na podporu používania
elektrických vozidiel a vozidiel s nízkymi emisiami. Na základe systému obchodovania s emisiami
prijatého EÚ a rozhodnutia o spoločnom úsilí sa cena emisií skleníkových
plynov (GHG) stala súčasťou prevádzkových a investičných
rozhodnutí EÚ a prispela k značnému zníženiu emisií, ale jej
úloha hlavného motivačného činiteľa prechodu na dlhodobé
investície do uhlíka sa spochybňuje v dôsledku toho, že v odpovedi na
krízu signalizovala nízku a nestabilnú cenu uhlíka. 2.2. Zlepšenie rámcových podmienok
na výskum a inovácie Iniciatíva Inovácia v Únii stanovila
stratégiu integrovaného výskumu a inovácií, ktorá má priniesť
zlepšenie verejného financovania a riešenie prekážok brzdiacich súkromné
investície. Významný pokrok nastal v zlepšovaní rámcových podmienok
vrátane jednotnej patentovej ochrany (výrazne znižujúcej náklady na patent),
účinnej celoeurópskej schémy rizikového kapitálu a modernizácie
pravidiel verejného obstarávania. Európsky výskumný priestor zlepšuje vplyv
financovania výskumu členských štátov, ako aj rámcové podmienky pre
výskumných pracovníkov, a to najmä lepším zladením financovania
z rôznych členských štátov, zlepšovaním podmienok na profesijnú
kariéru a mobilitu výskumných pracovníkov, ako aj sprístupnením
špičkovej vedeckej infraštruktúry vo svete. 2.3. Plán SET – riadenie 7.
rámcového programu EÚ pre výskum Strategický plán EÚ pre energetické
technológie (plán SET) bol vytvorený v roku 2008 ako stimulujúci rámec pre
technológie v oblasti energetickej a klimatickej politiky EÚ. Je
založený na trojpilierovej implementačnej štruktúre pozostávajúcej
z riadiacej skupiny, Európskych priemyselných iniciatív (EII)
a Európskej aliancie pre energetický výskum (EERA) a je podporovaný
informačným systémom (SETIS)[2].
Riadiaca skupina pre strategické energetické technológie umožnila štruktúrovaný
dialóg s členskými štátmi, ktorého výsledkom bola zvýšená
harmonizácia vnútroštátnych politík v oblasti energetického výskumu
a inovácií, a podporila prechod na spoločné opatrenia vedúce k
rýchlejšiemu a efektívnejšiemu dosahovaniu spoločných cieľov. Plán SET uprednostňuje tie technológie,
ktoré sú pre ciele politiky v oblasti energie a klímy do roku 2020
najdôležitejšie: veterná a solárna energia, elektrické siete, zachytávanie
a ukladanie oxidu uhličitého (CCS), bioenergia, jadrová energia,
palivové články a vodík, energetická účinnosť. EII
vytvorené pre všetky tieto odvetvia definovali prioritné oblasti výskumu
a inovácií prostredníctvom technologických plánov vrátane špecializovaného
plánu týkajúceho sa materiálov[3]
a zamerali svoju činnosť na veľké projekty celoeurópskej
hodnoty. Prostredníctvom EERA sa zlučujú národné výskumné kapacity
s cieľom vyvinúť také nové riešenia, ktoré budú mať vplyv
po roku 2020. Boli sprístupnené európske fondy, predovšetkým
v kontexte 7. rámcového programu pre výskum (RP7), a to
prostredníctvom mobilizácie rôznych oblastí, ako je energetika
a kľúčové podporné technológie (napr. IKT a materiály). Od
roku 2007 do roku 2012 podporil 7. rámcový program v tematickej oblasti
Energetika približne 350 projektov sumou asi 1,8 mld. EUR. RP7 poskytol
významnú podporu aj prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev
a finančných nástrojov (pozri nižšie). Okrem toho sa podpora na
úrovni EÚ poskytuje aj prostredníctvom Európskeho inovačného a technologického
inštitútu (EIT) a jeho znalostného a inovačného
spoločenstva InnoEnergy. Značné dodatočné finančné
prostriedky pochádzajú z Európskeho energetického programu pre obnovu
(EEPR), ako aj z programu Nová vstupná rezerva (NER) 300. Verejné
a súkromné investície do technologického vývoja v odvetviach plánu
SET sa zvýšili z 3,2 miliardy EUR v roku 2007 na 5,4
miliardy EUR v roku 2010[4]
(obrázok 1). Priemysel dnes vynakladá približne 70 % z celkových
investícií do výskumu a inovácií na priority plánu SET, zatiaľ
čo členské štáty približne 20% a Európska komisia 10 %. Obrázok 1 Odhad
verejných a podnikových investícií do výskumu a vývoja v roku 2010
podľa technológií a zdrojov (JRC/SETIS)[5] Vďaka týmto úsiliam sa dosiahli dôležité
úspechy v oblasti technologického rozvoja a znižovania nákladov pre
technológie plánu SET. Počas posledných dvoch
desaťročí ceny fotovoltických (FV) systémov celosvetovo klesli,
a to najmä v dôsledku technologického rozvoja a vývoja na trhu.
Náklady na fotovoltické moduly prudko poklesli (za dva roky trojnásobne)[6]. Cieľová cena podľa plánu SET vo výške 1 EUR/kW[7] do roku 2030 môže byť realitou už v roku 2020, čím sa
významne znížia spoločenské náklady. Veterná energia (hlavne na súši) sa už teraz
významne podieľa na výrobe energie: 106 GW veternej kapacity inštalovanej
koncom roka 2012 vyrobilo 210 TWh alebo 7 % európskej produkcie elektriny[8]. V roku 2012 dosiahol
ročný obrat významných dodávateľov veterných zariadení 20
miliárd EUR. Trh veterných zariadení je globálnym trhom, silne naň
však vplývajú lokálne faktory: celosvetový trhový podiel výrobcov turbín
značne závisí od toho, aký je výkon ich domáceho trhu. EÚ
pokračuje aj v úsilí o výstavbu veterných zariadení na mori, kde
sa technológia stále zlepšuje a náklady sa znižujú. V sektore dopravy sa úsilie EÚ sústreďuje
na dosiahnutie 10 % podielu palív z obnoviteľných zdrojov, najmä
alternatívnych palív, na spotrebe energie. Na riešenie nepriamej zmeny
využívania pôdy (ILUC) Komisia navrhla, aby sa nie viac ako polovica cieľa
stanoveného vo výške 10 % dosiahla pomocou konvenčných biopalív,
pričom by sa dopyt po pokročilých biopalivách zvýšil na 6 Mtoe alebo
15 závodov, každý s ročnou kapacitou 100 Ktoe. Pozitívnym štartom
bolo, že sa v rámci RP7 financovalo 9 rozsiahlych demonštračných projektov
na výrobu biopaliva z lignocelulózy s kapacitou 40 až 80 tisíc ton
ročne. 2.4. Program Inteligentná energia
– Európa (IEE) Inovačný program Inteligentná energia
v Európe (IEE) od roku 2007 podporuje uvádzanie technológií na trh
a rieši prekážky netechnického charakteru (finančné, regulačné
a administratívne). Program sa zameriava na energetickú účinnosť
a obnoviteľné zdroje energie. Prostredníctvom viac ako 300 projektov
inicioval súvisiace investície do všetkých odvetví konečnej spotreby
vrátane dopravy za vyše 4 miliardy EUR. IEE viedol k integrácii nových obchodných
modelov využívajúcich súkromné financovanie. Príkladom takéhoto obchodného
modelu je aj Obstarávanie na základe energetickej hospodárnosti (EPC), kde sa
počiatočná investícia do opatrení na úsporu energie vráti vo forme
úspory nákladov z titulu vyššej energetickej účinnosti. IEE doteraz
tento obchodný model replikoval v 10 členských štátoch vrátane
takých, v ktorých bol tento koncept do značnej miery neznámy. IEE nadviazal aj spoluprácu s finančnými
inštitúciami s cieľom úspešne mobilizovať investície do
udržateľnej energie vo výške cca 2 miliardy EUR (pri výške
financovania z prostriedkov EÚ 38 miliónov EUR) prostredníctvom
svojich podporných mechanizmov na rozvoj projektov (ELENA[9] a Mobilizácia lokálnych
investícií v energetike). Tento program je priekopníkom podpory pre aktérov
„transformácie energie“, ako sú miestne a regionálne orgány, školy,
nemocnice a inštitúcie sociálneho bývania, a zároveň sa orientoval na
uspokojenie potrieb realizátorov prostredníctvom školení a informácií. Od
investícií sa očakáva, že prinesú energetické úspory v objeme viac
než 2000 GWh/rok. Prostredníctvom svojej iniciatívy Budovanie
zručností (Build-up Skills) program rieši potreby realizátorov stavať
v rámci celej EÚ budovy s takmer nulovou spotrebou energie.
V energeticky náročných priemyselných odvetviach projekt CARE+
zmobilizoval malé a stredné podniky pôsobiace v chemickom priemysle,
aby dosiahli úspory energie vo výške 10 až 20 %. 2.5. Verejno-súkromné partnerstvá
a spoločný podnik Spoločný podnik pre palivové články
a vodík (FCH JU) podporovaný v rámci RP7 umožnil implementáciu
priemyselne riadeného programu pre výskum a demonštračné aktivity
pokrývajúce transportné a stacionárne elektrické aplikácie. Granty
pridelené k dnešnému dňu vo výške 380 miliárd EUR umožnili
priblížiť sa k trhovému využívaniu celému radu aplikácií (napr.
vozidlá na manipuláciu s materiálom, záložné elektrické systémy) pri
súčasnom znížení nákladov, zvýšení efektivity, a predĺžení
životnosti aplikácií. Výskumne orientované verejno-súkromné
partnerstvá v oblasti energetickej účinnosti budov a tovární
budúcnosti, ako aj ekologických automobilov združili zainteresované strany
v každom z týchto sektorov s cieľom sformulovať
spoločný program a získať na tento účel financovanie
z fondov EÚ. Od roku 2009 do roku 2012 EÚ poskytla spolu 1,6
miliardy EUR a na podobnej úrovni boli aj investície súkromného
sektora. Verejno-výskumné partnerstvá boli úspešné v zabezpečení
silnej účasti malých a stredných podnikov. 2.6. Zlepšenie prístupu
k financovaniu záväzkov – Finančný nástroj s rozdelením rizika
(RSFF) V rámci 7. rámcového programu podporuje RSFF
Európsku investičnú banku (EIB) pri poskytovaní úverových prísľubov
v približnom objeme 10 miliárd EUR (s príspevkom EÚ vo výške 1
miliardy EUR) na pritiahnutie investícií do výskumu a inovácií za
vyše 20 miliárd EUR, predovšetkým od veľkých firiem a stredne
veľkých spoločností. RSFF podporuje predkladateľov projektov,
aby v oblasti výskumu a inovácií realizovali činnosti, ktoré sa
spájajú s vysokým stupňom rizika. Od roku 2009 do roku 2012 odvetvie
energetiky tvorilo 14 až 18 % portfólia RSFF vrátane hlavných investícií
do prototypov v oblasti solárnej a veternej energie, ako aj
investícií do zlepšenia energetickej účinnosti, a to najmä
v automobilovom priemysle. 2.7. Regionálny rozmer – podpora z
politiky súdržnosti V rámci rozpočtu politiky súdržnosti
sú značné objemy financií určené pre oblasť udržateľnej
energie, s investíciami do energetickej účinnosti
a obnoviteľných zdrojov energie plánovanými v programovom období 2007
– 2013 vo výške viac než 10 miliárd EUR. Príkladom je projekt Wave Hub
v juhozápadnom Anglicku, ktorého cieľom je vytvoriť
najväčšie svetové testovacie miesto pre zariadenia, ktoré vyrábajú
elektrinu z energie morských vĺn. Ďalším príkladom je projekt
klastra ekologických budov v Dolnom Rakúsku, ktorý spája profesionálov
z oblasti konštrukcií a stavebníctva s výskumnými pracovníkmi
pri riešení problémov, ako je zmena klímy, a umožňuje vytvárať
inovácie prostredníctvom spolupráce. 2.8 Posúdenie rámca EÚ pre
energetické technológie a inovácie Európa je na správnej ceste k podpore
rozvoja energetických technológií a vytvárania vhodných podmienok pre
inovácie, je však potrebné ešte veľa urobiť. Rýchlo sa rozvíjajúce prostredie energetiky
vyžaduje systémový prístup a schopnosť reagovať na nové smery
vývoja. Hodnotenie implementácie plánu SET[10],
ako aj verejné konzultácie[11]
uskutočnené na podporu tohto oznámenia potvrdzujú, že v pláne SET je
potrebné venovať zvýšenú pozornosť oblasti integrácie energetických
systémov a integrácie činností v inovačnom reťazci a
zároveň zlepšiť koordináciu EEI a EERA v súvislosti
s podporou týchto cieľov. Je potrebné zintenzívniť rozvoj
v oblasti ďalších priemyselných dodávateľských reťazcov,
pričom sa vyžaduje užšia koordinácia subjektov a investícií
v rámci vývojového a inovačného reťazca v záujme
urýchlenia vývoja a zavádzania technológií na trh. Okrem toho, hoci členské štáty
zdieľajú spoločné priemyselné a výskumné ciele, ich
angažovanosť v pláne SET je v súčasnosti suboptimálna.
Koordinované a/alebo spoločné investície, ku ktorým dochádza medzi
členskými štátmi a spolu s EÚ je potrebné podporovať
s cieľom zvýšiť investície súkromného sektora do podpory
technologických plánov EII a spoločných programov EERA. Podobne je
potrebné zabezpečiť, aby priemyselní partneri vrátane
verejno-súkromných partnerstiev vyjadrili na základe spoločnej vízie
a zreteľne stanovených cieľov jasný záväzok, a zároveň
treba hlbšie integrovať výskumné kapacity v rámci EERA, aby sa
urýchlilo dosiahnutie výsledkov so silnejšími väzbami na priemysel. Externé hodnotenie programu IEE v roku
2011[12]
potvrdilo, že má zásadnú úlohu v rozvoji inovácií služieb, budovaní
vedomostí a kapacít, ako aj nových obchodných modelov, ktoré využívajú
súkromné financovanie na presadzovanie energetickej účinnosti
a obnoviteľných technológií na trhu. V nadväznosti na tento
úspešný príklad musia byť opatrenia na prienik energetických inovácií na
trh rozšírené do ďalších oblastí energetickej politiky a mali by
byť oveľa užšie späté so štrukturálnymi a kohéznymi fondmi. Priebežné hodnotenie spoločného podniku
pre palivové články a vodík (FCH JU)[13]
podobne odporučilo viac sa zamerať na aplikovaný výskum a rozsiahlejšie
demonštračné činnosti nadväzujúce na potreby energetických systémov,
ako je napríklad využitie vodíka na ukladanie elektriny
z obnoviteľných zdrojov. Z uvedeného vyplýva potreba integrovaného
výskumného a inovačného reťazca na úrovni EÚ, ktorý zahŕňa
činnosti od základného výskumu až po uvedenie technológií na trh. 3. ENERGETICKÉ TECHNOLÓGIE A INOVAČNÁ
STRATÉGIA DO ROKU 2020 A NA ĎALŠIE OBDOBIE Energetické technológie a inovačná
stratégia Európy potrebujú zrýchliť inovácie v oblasti najvyspelejších
nízkouhlíkových technológií a inovatívnych riešení, ako aj preklenúť
priepasť medzi výskumom a trhom. Jasne to potvrdzujú návrhy Komisie
pre Horizont 2020, ktoré združujú podporu EÚ pre výskum a inovácie
(vrátane nástupcov súčasného RP7 a programov IEEII a ďalšej
podpory EIT) v zjednodušenom rámci. Financovanie EÚ však zostáva len
určitou časťou celkových zdrojov v Európe, pričom
hlavné zásady a vývoj sa musia odrážať rovnako v investíciách
súkromného sektora, ako aj v investíciách členských štátov. Implementácia
musí byť čoraz vo väčšej miere založená na partnerstve, ktoré
zabezpečuje potrebnú veľkosť a rozsah, a je potrebné
dosahovať väčší účinok z obmedzených verejných
a súkromných zdrojov. 3.1. Kľúčové zásady Pridaná hodnota na úrovni EÚ Intervencia EÚ sa musí zameriavať na to,
kde je možné naozaj pridať hodnotu. Mala by sa sústrediť na rozsiahle
úsilie presahujúce rámec toho, čo môžu členské štáty samostatne alebo
dvojstranne dosiahnuť, podporujúc pritom inovácie prostredníctvom
regulácie a financovania. Mala by podporovať budovanie výskumných
a inovačných kapacít s cieľom urýchliť vývoj
a generovať úspory z rozsahu. Pri stanovovaní priorít prihliadať
na celý energetický systém Rozvoj energetických technológií by sa mal
posudzovať z hľadiska poskytovania nákladovo efektívnych
energetických služieb konečným spotrebiteľom: svetla, tepla,
chladenia, ekologickej dopravy atď. Jednotlivé technologické vývojové
kroky by sa mali posudzovať z hľadiska ich integrácie
a vplyvu na celý energetický systém (výroba, prenos, distribúcia
a využívanie energie). Systémový prístup znamená prekračovanie
existujúcich hraníc medzi energetickými zdrojmi a konečným použitím,
a mal by preto využívať synergie medzi odvetviami (napr. energetikou,
IKT, dopravou, poľnohospodárstvom) a výhody medziodvetvových
komplementarít a prienikov, a zároveň hľadať riešenia na
základe životného cyklu, redukujúce celkovú potrebu energie znižovaním množstva
odpadu, ako aj opätovným využitím a recykláciou materiálov. Integrujúce opatrenia v celom
reťazci energetických inovácií a posilňovanie prepojenia
s energetickou politikou Podpora inovačného cyklu od základného
výskumu až po ich uvádzanie na trh znamená podporu trhových opatrení pri
budovaní kapacít, potvrdzovanie koncepcií pre budúce generácie technológií,
riešenie regulačných prekážok, analýzu trhových podmienok špecifických
technológií a vytváranie investičnej klímy a investičných
obzorov priaznivých pre zvyšovanie investícií do inovácií. Združovanie zdrojov a využívanie
portfólia finančných nástrojov Energetická výzva vyžaduje investície do
výskumu a inovácií, ktoré presahujú rámec jedného členského štátu
alebo súkromného subjektu. V čase, keď sú urgentne potrebné
riešenia založené na výskume, a verejné prostriedky sú pod tlakom, je
nutné využívať individuálne investície členských štátov a podporiť
priemysel programami, ktoré umožňujú jeho ambiciózny a komplexný
rozvoj. Nepriamo k tomu môže prispieť zvýšená integrácia národného
inštitucionálneho financovania a výskumných inštitúcií, pričom rôzne
stupne inovácií a ich zavádzanie vyžadujú vhodné finančné mechanizmy.
Využitie synergií so štrukturálnymi a investičnými fondmi EÚ, najmä
prostredníctvom národných a/alebo regionálnych strategických rámcov politík
výskumu a inovácií pre inteligentnú špecializáciu[14], by sa malo posilniť. Na
financovanie inovácií sa môžu využiť aj iné programy, ako je napríklad
Nástroj na prepojenie Európy (inteligentné siete a elektrické
diaľnice) alebo finančné nástroje navrhnuté na prístup
k rizikovému financovaniu, ktoré je súčasťou programu Horizont
2020, alebo priamo poskytnuté Európskou investičnou bankou. Okrem toho
možno v budúcnosti očakávať mechanizmy financovania ETS podobné
programu „NER 300“. Ponechať možnosti otvorené
a sústrediť sa pritom na najsľubnejšie technológie pre obdobie
po roku 2020 Väčšina energetických technológií má
dlhodobý časový horizont a súčasné investičné rozhodnutia
budú mať preto vplyv aj na situáciu po roku 2020. V dôsledku toho
musí EÚ riadiť vývoj celého spektra technológií, ktoré môžu dozrieť
až po roku 2020. Stratégia v oblasti energetických technológií
a inovácií zavádza rámec pre vývoj hospodárnych a životaschopných
energetických technológií a riešení v krátkodobom i dlhodobom
horizonte, tak pre EÚ, ako aj pre svetový trh. Vychádza z návrhu Európskej
komisie v rámci programu Horizont 2020, ktorý je v súčasnosti
predmetom rozhodovania v legislatívnom procese. Bude
zahŕňať aj výsledky diskusie o zelenej knihe týkajúcej sa
Rámca pre politiku v oblasti zmeny klímy a energetickú politiku do
roku 2030. 3.2 Potrebné kľúčové prvky
vývoja Uvoľnenie celého potenciálu
energetickej účinnosti so zameraním na konečnú spotrebu Investície do energetickej účinnosti
prinášajú spotrebiteľom úspory a umožňujú priemyselným odvetviam
EÚ, aby boli menej závislé od cien energií, znížili svoje náklady a zvýšili
svoju konkurencieschopnosť. Budovy, na ktoré
pripadá takmer 40 % konečnej spotreby energie, sú jednou
z hlavných priorít na zvyšovanie miery energeticky úsporných rekonštrukcií
existujúcich budov a výstavbu nových budov s takmer nulovou spotrebou
energie. Je potrebné vyvinúť a predstaviť nové stavebné
materiály, návrhy na integráciu obnoviteľných zdrojov energie do budov,
nové koncepty a obchodné modely na energeticky účinné rekonštrukcie
budov. Musia sa podporovať konvergenciou národných a regionálnych
regulačných prístupov s cieľom znižovať administratívnu
záťaž, zavádzať štandardné metodiky na meranie energetickej
hospodárnosti budov a umožniť zjednocovanie trhu. Uprednostniť sa musia vývoj
a inovácie, ktoré výrazne znižujú náklady na energie v priemysle,
najmä v energeticky náročných odvetviach, ako aj v malých
a stredných podnikoch (napr. používanie priemyselných izolácií
v celej Európe by znížilo ročnú spotrebu energie o 4 %).
Zahŕňa to aj podporu budovania zručností, ako dosiahnuť
úspory z energetickej účinnosti v priemysle, a to
prostredníctvom školení energetických audítorov a energetických manažérov. Vývoj konkurencieschopných riešení pre
ekologický, trvalo udržateľný, bezpečný a efektívny energetický
systém Inovácie, ktoré zabezpečia flexibilitu
a bezpečnosť európskeho energetického systému, znížia
náklady celej energetickej infraštruktúry a pripravia ju na prijímanie
oveľa väčšieho množstva energie z obnoviteľných zdrojov. Na
úrovni prenosu a distribúcie elektrickej energie budú dôležité technológie
jej skladovania. Inovácie sú nevyhnutné na zabezpečenie
kontinuity dodávok elektriny a racionalizáciu dopytu po
infraštruktúrach prostredníctvom nákladovo efektívneho vyvažovania
elektriny z obnoviteľných zdrojov, na miestnej úrovni prostredníctvom
reakcie na dopyt a flexibility a na úrovni prenosu prostredníctvom
inovácií v preprave elektriny na dlhé vzdialenosti, aby sa tým dosiahla
rovnováha medzi miestami viacnásobných obnoviteľných zdrojov energie,
napr. na pripojenie veternej energie na mori. Technológie, ktoré umožnia aktívnu
účasť spotrebiteľov, poskytnú možnosť zlepšenia
energetickej účinnosti v sieťach pomocou rozsiahlejšieho
využitia IKT. Inovácie v oblasti distribučných sietí a rozvoj
trhového prostredia, ktoré posilní práva spotrebiteľov, súčasne
zabezpečia primeranú ochranu zraniteľných subjektov a umožnia
profitovať z najlepších cenových a energetických podmienok, ako
aj vyrábať a predávať vlastnú energiu. Hoci sa vďaka podpore zavádzania úspešne
vyvinul a uviedol na trh veľký počet technológií (veterná
energia na zemi a solárna fotovoltika), na ďalší rozvoj portfólia
nákladovo efektívnych a udržateľných energetických alternatív
je potrebný otvorený a flexibilný prístup. Medzi ďalšie
sľubné oblasti obnoviteľnej energie patria plávajúce a iné
hlbinné zariadenia na mori využívajúce energiu vetra, energia oceánu, pokrok
v koncentrácii solárnej energie a nové aplikácie fotovoltiky.
Ďalší sústredený výskum je potrebný v oblasti vykurovacích
a chladiacich technológií, ako aj v technológiách vodíkových
a palivových článkov. Inovácie sú potrebné aj v oblasti nových
materiálov a kľúčových technológií, ako sú IKT, nanotechnológie,
mikro- a nanoelektronika, fotonika, biotechnológie a smerovanie
pokročilých výrobných procesov. Projekt medzinárodného termonukleárneho
experimentálneho reaktora ITER[15]
je základom dlhodobého výskumu EÚ v oblasti energie jadrovej syntézy. Na podporu bezpečnej
prevádzky jadrových systémov, vývoj udržateľných riešení na nakladanie s rádioaktívnym
odpadom a na rozvoj kompetencií v jadrovej oblasti
je potrebný technologický vývoj. Ten by sa mal zameriavať na
bezpečnosť existujúcich jadrových elektrární, najmä
s ohľadom na predĺženie prevádzkovej životnosti, ako aj na
bezpečnosť budúcich jadrových systémov. Výskum musí pokračovať
aj v oblasti dlhodobých riešení na nakladanie s rádioaktívnym odpadom
v Európe prostredníctvom rozvoja geologického ukladania odpadu. Tieto
snahy by mal sprevádzať multidisciplinárny výskum rizík spojených
s nízkymi dávkami radiácie. Nové generácie reaktorov na štiepenie
atómových jadier, ako sú systémy „IV. generácie“, sú z dlhodobého
hľadiska potenciálnymi alternatívami v jadrovej energetike. Dodávať udržateľné alternatívne
palivá do európskeho mixu dopravných palív
v súlade so stratégiou alternatívnych palív[16] na dlhodobé nahradenie ropy
ako zdroja energie pre všetky druhy dopravy. To si vyžaduje cielený rozvoj a
zníženie nákladov na palivá (najmä pokročilé palivá, biometán a vodík) a
technológie na aplikáciu v doprave. Podpora inovácií v reálnom prostredí
a prostredníctvom trhovo riadeného rámca Osobitnú pozornosť je potrebné
venovať mestám, ktoré využívajú oveľa viac energie, než sú schopné
vyrobiť. Na úrovni krajov, miest a obcí je potrebná ďalšia
integrácia a optimalizácia toku energií, informácií a dopravy,
čo je predpokladom existencie inteligentných miest a obcí
v rámci Európskeho partnerstva v oblasti inovácií:[17] demonštrujúceho
v komerčnom meradle inteligentné riešenia miest založené na využívaní
IKT v odvetví energetiky a dopravy, ktoré môžu v európskych
mestských oblastiach priniesť nákladovo efektívne riešenia. Je potrebné prijať opatrenia na uvádzanie
inovatívnych energetických technológií na trh, umožňujúce zvýšenie
investícií do dodávateľských reťazcov a podporujúce implementáciu
politiky odstraňovania netechnických prekážok pre siete, obnoviteľnú
energiu a energetickú účinnosť, okrem iného: ·
budovanie kapacít trhových subjektov
a verejných orgánov s cieľom zaviesť účinnú politiku
a opatrenia, ktoré pritiahnu technológie na trh. Zahŕňa to aj
zabezpečenie neustáleho rozvoja realizátorov (napr. rozvoj zručností
technikov a inžinierov); ·
podpora rozvoja a prijímania inovatívnych finančných
riešení pre obnoviteľné energie a energetickú účinnosť,
vrátane financovania ich zavádzania. Národné a regionálne inovačné
stratégie musia zohrávať pri podpore inovácií v reálnom prostredí
rozhodujúcu úlohu. Mali by sa využívať na podporu výskumných
a inovačných kapacít a mali by zrýchliť využívanie
a šírenie výsledkov výskumu a inovácií na trh s osobitným dôrazom
na vytváranie podnikateľského prostredia, ktoré je priaznivé pre inovácie
malých a stredných podnikov, ako aj pre regionálny a lokálny
priemysel, vrátane zlepšenia ich prístupu k rizikovému financovaniu. 4. IMPLEMENTÁCIA ENERGETICKÝCH TECHNOLÓGIÍ
A INOVAČNEJ STRATÉGIE Plán SET je naďalej kľúčovým
nástrojom na plnenie uvedených výziev. Poskytuje referenčný bod pre
investície do energetického výskumu a inovácií na úrovni EÚ, ako aj na
národnej, regionálnej alebo súkromnej úrovni. Plán SET však tiež potrebuje podporu, aby
dokázal reagovať na nové výzvy a lepšie konsolidovať výskumné
a inovačné kapacity, ako aj zdroje v rámci celej Európy. Na tento
účel sú navrhnuté nasledujúce zmeny: ·
V záujme riešenia integrácie energetických systémov
a inovačného reťazca by sa mal pod vedením riadiacej skupiny pre plán
SET vypracovať integrovaný plán pokrývajúci kľúčové
princípy a opatrenia uvedené v tomto oznámení. Tento integrovaný plán by mal
skonsolidovať (aktualizované) technologické plány, ktoré sú
súčasťou plánu SET, pričom by mal zachovať údaje špecifické
pre jednotlivé technológie; mal by pokrývať vývojový a inovačný
reťazec od základného výskumu až po demonštráciu výsledkov a podporu ich
trhového zavádzania, mal by určiť jasné roly a úlohy pre rôzne
zúčastnené strany ako EERA, EII, EIT, príslušne európske verejno-súkromné
partnerstvá a iné zainteresované strany, ako sú univerzity, investori a
finančné inštitúcie, pričom by mal podporovať vzájomné synergie
a interakcie medzi týmito subjektmi. Prvý integrovaný plán by sa mal
zostaviť do konca roka 2013. ·
Na základe integrovaného plánu by mali členské
štáty a Komisia vypracovať akčný plán, ktorý bude
stanovovať koordinované a/alebo spoločné investície jednotlivých
členských štátov medzi členskými štátmi a EÚ. Tieto investície
by mali presahovať rámec grantových programov
a zahŕňať nástroje finančného inžinierstva
a obstarávania. Tento akčný plán bude presadzovať flexibilný
prístup a obsahovať rôzne spôsoby implementácie, ako je zladenie
prístupu členských štátov a ES pri financovaní priorít stanovených
v integrovanom pláne a pri spoločných investíciách medzi
členskými štátmi a/alebo s Európskou úniou. Mal by
zahŕňať inštitucionálne financovanie a výskumné kapacity
EERA. Tento plán by sa mal vypracovať do polovice roka 2014
a pravidelne by sa mal aktualizovať a podporovať
sieťou/sieťami financujúcich orgánov. ·
Dôkladný systém predkladania správ, založený na Strategickom
informačnom systéme pre energetické technológie (SETIS) plánu SET by
monitoroval implementáciu integrovaného plánu a akčného plánu. Na
základe údajov poskytnutých členskými štátmi by sa mala každoročne
vypracovať správa o pokroku s cieľom posúdiť vplyvy na
ciele energetickej politiky, ako aj na lepšiu orientáciu EÚ a vnútroštátnu
podporu. ·
V rámci riadiacej skupiny plánu SET by sa mala
zriadiť koordinačná štruktúra na podporu investícií do výskumu
a inovácií na účel energetickej účinnosti. To by malo
pokrývať príslušné verejno-súkromné partnerstvá EÚ, Európske partnerstvo
v oblasti inovácií „Inteligentné mestá a obce“, ako aj ďalšie
iniciatívy s cieľom uľahčiť uvádzanie technológií na
trh. Táto štruktúra by mala byť zložená zo zástupcov vedeckej komunity,
priemyslu, aktérov trhu, verejných orgánov a finančných inštitúcií. Možno bude potrebné posilniť
členstvo, činnosť a mandát riadiacej skupiny plánu SET,
aby sa mohla venovať rozvoju integrovaného plánu. S cieľom aktualizovať svoje
technologické plány a podporiť integrovaný plán budú musieť
podobne upraviť svoj mandát, štruktúru a účasť, a to aj
prostredníctvom zosilnenia priemyselného komponentu, európske priemyselné
iniciatívy a príslušné európske technologické platformy. Rozvíjajúce
sa technológie a nový vývoj je potrebné riešiť najmä v oblasti
skladovania a morskej energie v súvislosti so stratégiou Modrý rast.
Súčasne je potrebné, aby Európska aliancia pre energetický výskum
naďalej integrovala svoje výskumné kapacity a v úzkej spolupráci
s európskymi priemyselnými iniciatívami zvýšila trhový/obchodný vplyv
svojich výsledkov. Do všetkých týchto štruktúr sa majú
zapojiť aj nové subjekty s cieľom riešiť netechnologické
inovácie a odstrániť regulačné, finančné, trhové či
behaviorálne prekážky, čím sa zlepší pripravenosť trhu. Ide
o miestnych aktérov, malé a stredné podniky, IKT, regulačné
orgány, prevádzkovateľov sietí, finančné inštitúcie
a spotrebiteľov. Tento externý rozmer by mal posilniť excelentnosť a atraktívnosť EÚ ako
výskumného partnera. Medzinárodná spolupráca v oblasti výskumu
a vývoja v súlade so stratégiou medzinárodnej spolupráce[18] by sa mala v rámci
programu Horizont 2020 zamerať na tie kľúčové výzvy
energetického výskumu a inovácií, ktoré môžu EÚ priniesť pridanú
hodnotu a benefity. Externý rozmer energetickej politiky vrátane
dvojstranných dialógov o energetike[19],
ako aj dohody o vedeckej a technologickej spolupráci, ktoré Komisia
uzavrela s tretími partnerskými krajinami, by sa mali implementovať
koordinovaným a vzájomne prospešným spôsobom. Rámcový dohovor OSN
o zmene klímy (UNFCCC) tiež poskytuje dôležitý medzinárodný rámec pre
otázky súvisiace s klímou a energetickými technológiami. Vďaka
mechanizmu pre technológie sa očakáva rast globálneho trhu na prenos
technológií do rozvojových a rozvíjajúcich sa krajín. Krajiny ako USA, Japonsko a Čína
iniciujú a realizujú ambiciózne nízkouhlíkové programy, ktoré pre európsky
výskumný sektor predstavujú významné príležitosti spolupráce v oblasti
výskumu a inovácií, ako aj trhové príležitosti pre priemysel, napríklad
v oblasti inteligentných sietí, palivových článkov a vodíka,
obnoviteľných zdrojov energie, jadrovej bezpečnosti a jadrovej
fúzie. Multilaterálna spolupráca medzi EÚ, USA a Japonskom v oblasti
kritických energetických surovín musí pokračovať. Potenciál solárnej
energie by sa mal v spolupráci s partnerskými krajinami zo
Stredomoria naďalej využívať. 5. ZÁVERY Stratégia EÚ pre energetické technológie
a inovácie je neoddeliteľnou súčasťou energetickej politiky
EÚ. Preto musí dopĺňať existujúce regulačné opatrenia
a zabezpečiť, aby EÚ stála na čele inovácií medzinárodných
energetických trhov a riešila problémy, ktoré súčasná ekonomická
situácia prináša. Musí prispievať k posilneniu našej
konkurencieschopnosti v oblasti nákladov na energiu
a spoľahlivosti dodávok. V tomto oznámení si Komisia stanovila
stratégiu zabezpečiť, aby EÚ v záujme splnenia výziev
stanovených na rok 2020 a ďalšie obdobie naďalej disponovala
špičkovým technologickým a inovačným sektorom. Na podporu tohto prístupu Komisia ·
vykoná nasledujúce: ·
spoločne so zainteresovanými stranami plánu
SET zabezpečí rozvoj integrovaného plánu s prihliadnutím na priority
stanovené v stratégii EÚ pre energetické technológie a inovácie do
konca roka 2013; ·
spoločne s členskými štátmi
nadefinuje do polovice roka 2014 akčný plán spoločných
a individuálnych investícií na podporu integrovaného plánu; ·
na základe Strategického informačného systému
pre energetické technológie (SETIS) plánu SET posilní spoločne s
členskými štátmi systém predkladania správ v rámci monitorovania
integrovaného plánu a akčného plánu. ·
nabáda, spolu s členskými štátmi v kontexte riadiacej
skupiny, európske priemyselné iniciatívy a príslušné európske technologické
platformy, aby upravili svoj mandát, štruktúru a účasť, aktualizovali
technologické plány a prispeli k tvorbe integrovaného plánu. ·
na podporu investícií do výskumu a inovácií
v oblasti energetickej účinnosti vytvorí v rámci riadiacej
skupiny plánu SET koordinačnú štruktúru; ·
vyzýva Európsky parlament a Radu, aby: –
opätovne potvrdili svoju podporu pre plán SET ako
súčasť európskej energetickej politiky a politiky v oblasti
zmeny klímy a jeho posilňovanie v záujme vývoja energetických
technológií a inovácií, ako sa uvádza v tomto oznámení; –
schválili navrhované kľúčové zásady
a vývoj potrebný v oblasti energetických technológií a inovácií
v EÚ; –
podporili zosúladenie zdrojov EÚ, ako aj národných,
regionálnych a súkromných zdrojov pre tento integrovaný výskum
a inovačný prístup; ·
nabáda členské štáty a regióny, aby
podporili plnenie integrovaného plánu a akčného plánu
prostredníctvom: –
zlepšenej koordinácie svojich programov energetického
výskumu a inovácií, ako aj prostredníctvom štrukturálnych a
investičných fondov EÚ a príjmov EÚ z aukcií ETS; –
užšej spolupráce na projektoch s celoeurópskou
pridanou hodnotou v rámci spoločných akcií a skupín; –
ďalšej integrácie národného inštitucionálneho
financovania a výskumných kapacít Európskej aliancie pre energetický
výskum; –
prejavenia podpory rýchlejšieho uvádzania na trh
technológií z oblasti udržateľnej energie. [1] Ako sa uvádza v oznámení o pláne SET z roku 2007 (KOM
(2007) 723) a v oznámení o investovaní do nízkouhlíkových t echnológií z roku
2009 (KOM (2009) 519). [2] Riadiaca skupina pre plán SET zložená z členských
štátov EÚ je poverená vypracovaním spoločných opatrení a zabezpečením
dostupnosti zdrojov na implementáciu plánu SET. EII sú založené na európskych
technologických platformách a navrhujú technologické plány na zosúladenie
úsilia EÚ, členských štátov a priemyselných odvetví v záujme dosiahnutia
spoločných cieľov. ERRA združuje vedúce subjekty EÚ v oblasti
energetického výskumu a je poverená implementáciou spoločných programov
prostredníctvom zdieľania národných kapacít v Európe. Európske partnerstvo
v oblasti inovácií „Inteligentné mestá a obce“ začalo svoju
činnosť ako súčasť energetickej efektívnosti plánu SET a v
súčasnosti integruje na úrovni miest a obcí inovatívne riešenia na úrovni
reálnych rozsiahlych energetických aplikácií, dopravy a IKT. Informačný
systém strategického plánu pre energetické technológie Komisie (SETIS) vedie a
koordinuje Spoločné výskumné centrum (JRC). [3] SEK(2011) 1609 – pracovný dokument útvarov Komisie
„Plán materiálov umožňujúcich nízkouhlíkové energetické technológie“. [4] V dokumente (KOM (2009) 519) sa odhaduje, že na
zefektívnenie pokroku v opatreniach plánu SET je potrebných 8 miliárd EUR
ročne. [5] V odvetví jadrovej energetiky sa financovanie
vzťahuje na Euratom. [6] Pracovný dokument útvarov Komisie, Technologické
hodnotenie, obrázok 3.2. [7] 1 €/kW pre 100 kW systémy na kľúč do roku 2030
(v cenách z roku 2011 v eurách, bez DPH). [8] Výpočty Spoločného výskumného centra (JRC) na
základe 23 % kapacitného faktora, ktorý bol v roku 2011 priemernou
hodnotou pre Európu. [9] Trhovú replikáciu nástroja ELENA spustili Komisia a
Európska investičná banka (EIB) v decembri 2009 s cieľom
podporiť investície do energetickej účinnosti a projekty
obnoviteľných zdrojov energie. Nástroj ELENA riadený EIB, KfW, CEB a EBOR
je financovaný prostredníctvom programu Európskej komisie Inteligentná energia
pre Európu (IEE). [10] Prehľad plánu JRC/SETIS SET je dostupný na: http://setis.ec.europa.eu/set-plan-implementation/set-plan-review-2010-2012. [11] Úplá
správa o verejných konzultáciách je dostupná na: http://ec.europa.eu/energy/technology/consultations/20130315_technology_innovation_en.htm. [12] Ex-ante hodnotenie nástupcu programu Inteligentná energia
pre Európu II (2007 – 2013) je dostupné na:
http://ec.europa.eu/energy/intelligent/files/doc/2011_iee2_programme_ex_ante_en.pdf. [13] Dostupné
na:
http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/eval_fuel_cell_hydro_report_2011.pdf. [14] V návrhu Regionálnej politiky na obdobie 2014 – 2020 sa od
členských štátov alebo regiónov požaduje vypracovanie takýchto stratégií. [15] Vyvinutý spoločne Japonskom, Čínou, Indiou,
Južnou Kóreou, Ruskom, USA a EÚ. [16] COM(2013) 17 final. [17] COM(2012) 4701 final. [18] COM(2012) 497 final. [19] KOM(2011) 539 v konečnom znení.