EURÓPSKA KOMISIA
V Bruseli22. 4. 2015
COM(2015) 176 final
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV
Preskúmanie procesu rozhodovania o geneticky modifikovaných organizmoch (GMO)
EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52015DC0176
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS Reviewing the decision-making process on genetically modified organisms (GMOs)
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Preskúmanie procesu rozhodovania o geneticky modifikovaných organizmoch (GMO)
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Preskúmanie procesu rozhodovania o geneticky modifikovaných organizmoch (GMO)
/* COM/2015/0176 final */
EURÓPSKA KOMISIA
V Bruseli22. 4. 2015
COM(2015) 176 final
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV
Preskúmanie procesu rozhodovania o geneticky modifikovaných organizmoch (GMO)
1.ÚVOD
Európska komisia bola menovaná na základe súboru politických usmernení, ktoré predložila Európskemu parlamentu. V týchto usmerneniach sa Komisia zaviazala preskúmať súčasné právne predpisy na povoľovanie geneticky modifikovaných organizmov (GMO).
Toto oznámenie prináša správu o výsledkoch preskúmania procesu rozhodovania o povoľovaní GMO, ktoré vykonala Komisia, a uvádzajú sa v ňom dôvody, ktoré viedli k legislatívnemu návrhu prijatému Komisiou 1 .
Rozhodovací proces v oblasti GMO sa riadi jednak osobitným právnym rámcom, ako aj všeobecnými inštitucionálnymi pravidlami. V tomto oznámení sú zhrnuté súvislosti týchto rozhodnutí, rozoberá sa spôsob, akým proces povoľovania funguje v praxi, a opisujú sa nedávno zavedené zmeny.
Vysvetľuje sa v ňom záver, ku ktorému dospela Komisia, ako aj argumenty, ktoré zohľadnila pri vyvodzovaní tohto záveru: výnimočné okolnosti špecifické pre GMO, o ktoré sa opiera záväzok v politických usmerneniach, najmä demokratické a právne otázky.
2.ROZHODOVACÍ PROCES V OBLASTI GMO
2.1. Právny rámec
Európska únia má zavedený komplexný právny rámec na povoľovanie, vysledovateľnosť a označovanie GMO.
Nariadenie (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách 2 („nariadenie z roku 2003“) sa vzťahuje na potraviny, zložky potravín a krmivá, ktoré obsahujú GMO, skladajú sa z nich alebo sú z nich vyrobené. Vzťahuje sa aj na GMO určené na iné účely, ako napríklad pestovanie, ak majú byť použité ako východiskový materiál na výrobu potravín a krmív. Všetky uvedené položky, na ktoré sa vzťahuje nariadenie z roku 2003, sa ďalej uvádzajú len ako „geneticky modifikované potraviny a krmivá“.
Ďalším právnym predpisom v tejto oblasti je smernica 2001/18/ES o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia 3 („smernica z roku 2001“). Tá sa vzťahuje na GMO na použitie na iné účely, než sú potraviny a krmivá (najmä na pestovanie).
Oboma legislatívnymi aktmi boli zavedené povoľovacie konania, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby umiestnenie dotknutých výrobkov na trh nepredstavovalo riziko pre zdravie ľudí alebo zvierat, či pre životné prostredie. Na tento účel je ťažiskom celého postupu vedecké posúdenie rizík: každé povolenie na umiestnenie výrobku na trh musí byť riadne odôvodnené a hlavným základom, o ktorý sa takéto odôvodnenie môže opierať, je vedecké posúdenie 4 . Uvedeným právnym predpisom sa zveruje zodpovednosť za vedecké posúdenie rizík Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA) v spolupráci s vedeckými subjektmi členských štátov.
Z právneho hľadiska majú rozhodnutia o povolení GMO formu vykonávacích aktov, ktoré prijíma Komisia 5 . Hoci Komisia z tohto dôvodu zohráva v povoľovacom konaní rozhodujúcu úlohu, členské štáty sú tiež významne zapojené.
Zapojenie členských štátov vo fáze povoľovania
Členské štáty sú zapojené v dvoch fázach: hlasujú v stálom výbore o návrhoch rozhodnutí, ktoré predložila Komisia, a ak nie je možné dosiahnuť rozhodnutie na tejto úrovni, potom hlasujú v odvolacom výbore 6 . Ako vo všetkých ostatných výboroch zriadených podľa právnych predpisov EÚ tu členské štáty hlasujú kvalifikovanou väčšinou, ako je vymedzená v Zmluve 7 .
Ak sa v odvolacom výbore nedosiahne kvalifikovaná väčšina ani v prospech, ani proti návrhu rozhodnutia, výsledkom je záver „bez stanoviska“.
Konečné prijatie Komisiou
V pravidlách, ktorými sa riadi tento postup [nariadenie (EÚ) č. 182/2011 8 ], sa stanovuje, že ak odvolací výbor vydá záver „bez stanoviska“, „Komisia môže prijať návrh vykonávacieho aktu“ 9 . Z tejto formulácie vyplýva, že Komisia má určitý priestor na voľné uváženie 10 . V prípade rozhodnutí týkajúcich sa GMO však nariadenie z roku 2003 a smernica z roku 2001 výrazne obmedzujú jej manévrovací priestor. Vzhľadom na systém predbežného povoľovania vykladaný na základe článku 41 Charty základných práv a judikatúry Súdneho dvora 11 sa od Komisie vyžaduje, aby v primeranej lehote prijala rozhodnutie (ktorým povoľuje alebo zakazuje umiestnenie výrobku na trh EÚ). To znamená, že keď právna úprava zakazuje umiestniť na trh výrobok (v tomto prípade GMO), ak nezískal povolenie, nie je možné, aby povoľujúci orgán (v tomto prípade Komisia) jednoducho po neobmedzené časové obdobie neprijal žiadne rozhodnutie (ktorým povolí alebo zakáže výrobok) za predpokladu, že bola predložená platná žiadosť o povolenie. Ak je výsledkom hlasovania záver „bez stanoviska“, Komisia nemôže jednoducho neprijať žiadne rozhodnutie.
Možné núdzové opatrenia na úrovni EÚ alebo členských štátov
Nariadenie z roku 2003 obsahuje ustanovenia umožňujúce Komisii alebo členským štátom prijať núdzové opatrenia s cieľom zabrániť umiestneniu povoleného GMO na trh alebo jeho používaniu. Po týchto opatreniach možno siahnuť iba vtedy, ak existujú vedecké dôkazy o tom, že daný výrobok pravdepodobne predstavuje vážne riziko pre zdravie alebo životné prostredie.
2.2. Realita pri rozhodovaní o povoľovaní GMO
Od nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 1829/2003 členské štáty ešte nikdy nedosiahli kvalifikovanú väčšinu v prospech ani proti návrhu rozhodnutia Komisie o povolení GMO, či už na účely pestovania, alebo v prípade geneticky modifikovaných potravín a krmív 12 . Výsledkom bol vždy záver „bez stanoviska“. Tak to bolo sústavne vo všetkých fázach postupu (v rámci stáleho výboru aj v odvolacom výbore podľa v súčasnosti platných pravidiel a v minulosti v Rade) (pozri tabuľky 1 až 3 a graf 1 v prílohe).
GMO určené na pestovanie
Pestovanie GMO v EÚ je obmedzené. Od roku 1990 boli povolené na pestovanie iba tri GMO a v súčasnosti je povolený len jeden výrobok (kukurica MON810). Pestuje sa v piatich členských štátoch a plochy, na ktorých sa pestuje, predstavujú len 1,5 % celkovej plochy určenej na produkciu kukurice v EÚ 13 .
Nízky počet doteraz udelených povolení na pestovanie, ako aj ochranné doložky prijaté celým radom členských štátov, aby zabránili používaniu GMO povolených právnymi predpismi EÚ 14 , ilustrujú postoj mnohých členských štátov k tejto otázke. Odpor voči pestovaniu GMO sa v posledných rokoch zvýšil, pričom na zasadnutí Rady vo februári 2014 15 sa mnohé členské štáty postavili proti povoleniu kukurice 1507 (pozri tabuľku 1 prílohy).
Geneticky modifikované potraviny a krmivá
Počet geneticky modifikovaných potravinárskych výrobkov, ktoré je možné kúpiť, je nízky (hoci ich povoľovanie spoločne s krmivami znamená, že počet povolení je vyšší). Dôkazy získané z prieskumov verejnej mienky potvrdzujú všeobecný dojem, že občania EÚ sú proti geneticky modifikovaným potravinám 16 . Mnoho maloobchodných predajcov potravín sa rozhodlo nezaradiť geneticky modifikované potraviny do svojho sortimentu. Môže to byť dôsledok požiadaviek na označovanie 17 geneticky modifikovaných potravín a tiež dostupnosti geneticky nemodifikovaných alternatív.
Niektorí spotrebitelia chcú mať istotu, že v žiadnom zo štádií výroby potravín, ktoré kupujú, neboli použité žiadne GMO. Celý rad chovateľov hospodárskych zvierat, obchodníkov a maloobchodníkov v rôznych členských štátoch sa preto pokúsil využiť skutočnosť, že sa vyhýbajú GMO, ako argument na podporu predaja. Toto viedlo k používaniu označení ako „kŕmené krmivami bez GMO“ 18 alebo ekologických označení.
Na rozdiel od situácie pri geneticky modifikovaných potravinách existuje v EÚ významný trh pre geneticky modifikované krmivá. To platí najmä pre kŕmne zmesi, t. j. zmesi kŕmnych surovín pre hospodárske zvieratá používané pre svoj vysoký energetický obsah a vysoký obsah bielkovín. Väčšina krmív používaných v EÚ sa dováža (viac ako 60 % dopytu EÚ po rastlinných bielkovinách pokryl v roku 2013 dovoz, najmä dovoz sóje a sójovej múčky) a dovážané výrobky pochádzajú najmä z krajín, v ktorých prevláda pestovanie GMO – 90 % dovozu pochádza z krajín, kde sa približne na 90 % pôdy využívanej na sóju pestuje geneticky modifikovaná sója 19 . Hlavnými dôvodmi pre rozšírené využívanie geneticky modifikovanej sójovej múčky sa zdajú byť dostupnosť, cena 20 a konkurencieschopnosť 21 .
Skutočnosť, že používanie geneticky modifikovaných krmív je značne rozšírené, však neovplyvnila štruktúru hlasovania. Hlasovanie o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách naďalej systematicky vedie k záveru „bez stanoviska“ (pozri tabuľky 2 a 3 a graf 1 v prílohe). Postoje pri hlasovaní sa v priebehu času v zásade stabilizovali a zvyčajne viac členských štátov návrh rozhodnutia podporuje, než je proti nemu.
Hoci členské štáty mali tendenciu zavádzať ochranné doložky, aby zabránili používaniu GMO určených na pestovanie, nepoužívali bežne tieto doložky pre geneticky modifikované potraviny a krmivá (len jeden členský štát má v súčasnosti zavedené opatrenia, ktoré sa týkajú troch výrobkov). Napriek tomu počet členských štátov, ktoré hlasujú proti povoľovaniu geneticky modifikovaných potravín a krmív, ukazuje, že členské štáty nemajú pocit, že by im tento postup umožňoval plne riešiť ich individuálne obavy.
Záver týkajúci sa rozhodovacieho procesu
Pravidlom pri rozhodovaní o povoleniach pre geneticky modifikované potraviny a krmivá sa stalo vrátenie dokumentácie Komisii na konečné rozhodnutie, v dôsledku čoho predstavuje prijímanie rozhodnutí v tejto oblasti skôr výnimku z bežného fungovania komitologického postupu EÚ ako celku 22 . Otázky nastoľované členskými štátmi, ktoré sú proti povoleniam, nie sú väčšinou založené na vedeckých argumentoch, ale odrážajú obavy jednotlivých štátov, ktoré sa netýkajú len otázok spojených s bezpečnosťou GMO z hľadiska zdravia alebo životného prostredia.
Súčasné právne predpisy síce Komisii umožňujú zohľadniť okrem posúdenia rizík vykonaného úradom EFSA aj „iné oprávnené skutočnosti“, Komisia však nebola schopná na základe týchto skutočností odôvodniť zákaz výrobkov, ktoré úrad EFSA považuje za bezpečné, v celej EÚ 23 .
To de facto znamená, že Komisia je systematicky uvádzaná do situácie, keď musí prijať rozhodnutie o povolení bez podpory členských štátov v príslušných výboroch. Táto situácia je špecifická pre udeľovanie povolení pre GMO.
3.NEDÁVNA REFORMA PRAVIDIEL PRE GMO POVOLENÝCH NA PESTOVANIE
Komisia predložila v roku 2010 návrh na zmenu právnych predpisov o GMO s cieľom rozšíriť dôvody, na základe ktorých by členské štáty mohli obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO povolených v EÚ na svojom území (tzv. výnimka „opt-out“). V dôvodovej správe k návrhu Komisia vysvetlila, že „národná, regionálna alebo miestna úroveň rozhodovania sa považujú za najvhodnejšie na riešenie špecifík súvisiacich s pestovaním GMO“. Navrhovaná zmena bola teraz prijatá do práva EÚ ako smernica (EÚ) 2015/412 24 („smernica z roku 2015“). Umožňuje členským štátom obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO na svojom území (alebo jeho časti) za predpokladu, že sú tieto opatrenia podložené závažnými dôvodmi inými, než je riziko pre zdravie ľudí alebo zvierat a pre životné prostredie, t. j. sú odôvodnené na základe iných kritérií než tých, ktoré posudzoval úrad EFSA vo svojom posúdení rizík. To je veľký pokrok, keďže sa tak členským štátom umožňuje zohľadniť okolnosti v ich krajine, kde môžu existovať oprávnené dôvody pre obmedzenie alebo zákaz pestovania GMO iné ako dôvody, ktoré súvisia s rizikami pre zdravie a životné prostredie. Členské štáty teda môžu zohľadniť iné argumenty, ako sú tie, na ktoré sa vzťahuje systém povolení EÚ, ktorý je zameraný na vedecké posúdenie a funguje v rámci obmedzení stanovených právom EÚ. Toto ustanovenie sa týka tak budúcich povolení, ako aj GMO, ktoré už boli na úrovni EÚ povolené.
Smernicou z roku 2015 sa preto poskytuje členským štátom viac flexibility pri rozhodovaní o tom, či chcú na svojom území pestovať GMO alebo nie, pričom sa zachováva systém povolení EÚ založený na posúdení rizík. V smernici sa tak rieši jedna z hlavných obáv vyslovovaných v posledných rokoch v súvislosti s povoľovacím konaním a je plne v súlade s prístupom stanoveným v politických usmerneniach, ktoré Komisia predložila Európskemu parlamentu.
Smernica z roku 2015 sa však uplatňuje len na GMO určené na pestovanie a nie na geneticky modifikované potraviny a krmivá, ktoré predstavujú väčšinu povolení vydaných v EÚ.
4.NÁVRH KOMISIE
Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia navrhuje zmeniť nariadenie z roku 2003 tak, aby členské štáty mohli obmedziť alebo zakázať používanie geneticky modifikovaných potravín a krmív, ktoré sú povolené na úrovni EÚ, na celom svojom území alebo na jeho časti zo závažných dôvodov, ktoré nesúvisia s rizikom pre zdravie ľudí alebo zvierat alebo pre životné prostredie – t. j. na základe iných kritérií, ako sú tie, ktoré hodnotil úrad EFSA vo svojom posúdení rizík 25 .
Opatrenia prijaté členskými štátmi musia byť zlučiteľné s pravidlami vnútorného trhu, a najmä s článkom 34 ZFEÚ, ktorým sa zakazujú opatrenia s rovnakým účinkom ako množstevné obmedzenia voľného pohybu tovaru. Členské štáty, ktoré využijú tento návrh, budú preto musieť podložiť zavedené opatrenia dôvodmi zlučiteľnými s článkom 36 ZFEÚ a judikatúrou Súdneho dvora týkajúcou sa závažných dôvodov verejného záujmu 26 . Každý členský štát, ktorý bude chcieť využiť túto výnimku („opt-out“), bude musieť odôvodniť daný konkrétny prípad, pričom zohľadní príslušné GMO, druh plánovaného opatrenia a konkrétne okolnosti na národnej alebo regionálnej úrovni, ktoré predstavujú dôvody pre takú výnimku. Pri výkone tejto novej právomoci členské štáty zostávajú plne viazané svojimi medzinárodnými záväzkami vrátane pravidiel WTO.
V tomto návrhu sa odzrkadľujú a dopĺňajú práva, ktoré už členské štáty získali v súvislosti s GMO určenými na pestovanie na základe smernice z roku 2015 – a návrhom sa pokrýva oveľa väčší počet vydaných povolení, t. j. povolení pre potraviny a krmivá. EÚ by získala jednotný súbor pravidiel pre povoľovanie GMO určených na pestovanie a povoľovanie geneticky modifikovaných potravín a krmív. Ako v prípade smernice z roku 2015, praktický účinok tohoto návrhu bude závisieť od toho, do akej miery budú členské štáty jeho ustanovenia používať.
Komisia sa domnieva, že je to najlepší spôsob, ako riešiť problémy súvisiace s rozhodovacím procesom na úrovni EÚ.
Komisia pri príprave tohto návrhu zohľadnila tieto kľúčové parametre:
Po prvé, Komisia sa domnieva, že je dôležité zachovať jednotný systém riadenia rizík založený na nezávislom posúdení rizika namiesto systému vzájomne uznávaných vnútroštátnych povolení. Jednotný systém riadenia rizík je najúčinnejším spôsobom, ako zabezpečiť rovnakú úroveň ochrany v celej EÚ, ako aj fungovanie jednotného trhu.
Po druhé, podľa článku 41 Charty a judikatúry Súdneho dvora týkajúcej sa režimov predbežného povoľovania je Komisia ako manažér rizík povinná prijímať rozhodnutia o žiadostiach o povolenie. Komisia nesmie rozhodnutia odkladať na neurčito, t. j. v podstate vyhlasovať moratóriá na povolenia.
Po tretie, musí sa dodržiavať existujúci právny a inštitucionálny rámec EÚ. Relatívna váha hlasov členských štátov v Rade je stanovená v zmluvách a nariadenie, ktorým sa riadi prijímanie vykonávacích aktov, je založené na týchto pravidlách hlasovania. V tomto nariadení sa tiež stanovujú pravidlá, ktoré sa majú uplatňovať v situáciách, keď sa nedosiahne kvalifikovaná väčšina na podporu alebo zamietnutie návrhu vykonávacieho opatrenia. Tieto pravidlá sa uplatňujú na všetky oblasti politiky. Komisia nepovažuje za odôvodnené odchýliť sa od horizontálnych procesných pravidiel dohodnutých na účely vykonávania acquis EÚ.
5.ZÁVER
Komisia sa domnieva, že je vhodné prispôsobiť právny rámec pre rozhodovanie o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách. V politických usmerneniach, ktoré Komisia predložila Európskemu parlamentu, bol vysvetlený problém, ktorý nastával v osobitnom kontexte GMO – a to konkrétne, že systém neumožňoval zohľadniť individuálne obavy demokraticky zvolených vlád. Komisia navrhuje, aby členské štáty mohli využiť oprávnené skutočnosti na obmedzenie alebo zákaz pestovania GMO na svojom území, pričom sa zároveň zabezpečí, aby opatrenia boli v súlade s pravidlami vnútorného trhu a s inštitucionálnym rámcom EÚ. To umožní členským štátom riešiť na vnútroštátnej úrovni aspekty, ktoré nie sú zahrnuté do rozhodovacieho procesu EÚ.
Rovnako ako sa uvádza v politických usmerneniach, Komisia je odhodlaná prehlbovať vnútorný trh. Závery uvedené v tomto oznámení sa týkajú problémov, ktoré nastali v kontexte procesu rozhodovania o vykonávacích aktoch o GMO, a nemožno ich extrapolovať nad rámec tohto konkrétneho kontextu.
Komisia preto navrhuje Európskemu parlamentu a Rade zmenu právneho rámca pre potraviny a krmivá s cieľom rozšíriť riešenie týkajúce sa pestovania GMO dohodnuté na začiatku tohto roka Európskym parlamentom a Radou na geneticky modifikované potraviny a krmivá.
EURÓPSKA KOMISIA
V Bruseli22. 4. 2015
COM(2015) 176 final
PRÍLOHA
k
OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV
Preskúmanie procesu rozhodovania o geneticky modifikovaných organizmoch (GMO)
PRÍLOHA
Tabuľka 1: Hlasovanie v Rade a v odvolacom výbore o povoleniach na pestovanie GMO od nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 1829/2003
Rok |
GMO, o ktorom sa hlasovalo v Rade alebo v odvolacom výbore |
Počet ČŠ |
ČŠ, ktoré hlasovali za |
ČŠ, ktoré hlasovali proti |
ČŠ, ktoré sa zdržali hlasovania |
Celkový počet hlasov |
Hlasy za |
Hlasy proti |
Hlasy, ktoré sa zdržali |
2007 |
Zemiaky Amflora |
27 |
10 |
11 |
6 |
345 |
130 |
119 |
96 |
2014 |
kukurica 1507* |
28 |
5 |
19 |
4 |
352 |
77 |
210 |
65 |
* neformálne hlasovanie
Tabuľka 2: Hlasovanie v Rade a v odvolacom výbore o povoleniach pre geneticky modifikované potraviny a krmivá od nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 1829/2003
Pravidlá výpočtu kvalifikovanej väčšiny pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy (kvalifikovaná väčšina = 62 hlasov z 87, 88 hlasov zo 124, 232 hlasov z 321 alebo 255 hlasov z 345).
Rok |
GMO, o ktorom sa hlasovalo v Rade alebo v odvolacom výbore |
Počet ČŠ |
ČŠ, ktoré hlasovali za |
ČŠ, ktoré hlasovali proti |
ČŠ, ktoré sa zdržali hlasovania |
Celkový počet hlasov |
Hlasy za |
Hlasy proti |
Hlasy, ktoré sa zdržali |
2004 |
Kukurica Bt11 |
15 |
6 |
6 |
3 |
87 |
35 |
29 |
23 |
Kukurica NK603 |
25 |
9 |
9 |
7 |
124 |
48 |
43 |
33 |
|
Repka olejná GT73 |
25 |
6 |
14 |
5 |
321 |
78 |
164 |
79 |
|
2005 |
Kukurica 1507 |
25 |
9 |
10 |
6 |
321 |
123 |
112 |
86 |
Kukurica GA21 |
25 |
8 |
13 |
4 |
321 |
94 |
155 |
72 |
|
Kukurica MON863 |
25 |
10 |
12 |
3 |
321 |
152 |
103 |
66 |
|
Kukurica MON863xMON810 |
25 |
8 |
14 |
3 |
321 |
133 |
142 |
46 |
|
Kukurica 1507 |
25 |
11 |
11 |
3 |
321 |
159 |
102 |
60 |
|
2006 |
Repka olejná Ms8xRf3 |
25 |
6 |
14 |
5 |
321 |
102 |
156 |
63 |
2007 |
Cukrová repa H7-1 |
27 |
15 |
9 |
3 |
345 |
197 |
83 |
65 |
Kukurica 59122 |
27 |
15 |
8 |
4 |
345 |
197 |
79 |
69 |
|
Kukurica NK603xMON810 |
27 |
14 |
9 |
4 |
345 |
185 |
108 |
52 |
|
Kukurica 1507xNK603 |
27 |
14 |
9 |
4 |
345 |
185 |
108 |
52 |
|
2008 |
Kukurica MON863xNK603 |
27 |
12 |
11 |
4 |
345 |
157 |
119 |
69 |
Kukurica MON863xMON810 |
27 |
12 |
11 |
4 |
345 |
157 |
119 |
69 |
|
Kukurica MON863xMON810xNK603 |
27 |
12 |
11 |
4 |
345 |
157 |
119 |
69 |
|
Zemiaky Amflora |
27 |
9 |
13 |
5 |
345 |
119 |
162 |
64 |
|
Kukurica GA21 |
27 |
11 |
9 |
7 |
345 |
128 |
83 |
134 |
|
Sója A2704-12 |
27 |
12 |
12 |
3 |
345 |
174 |
148 |
23 |
|
Bavlna LLcotton25 |
27 |
13 |
12 |
2 |
345 |
186 |
148 |
11 |
|
Sója MON89788 |
27 |
13 |
8 |
6 |
345 |
164 |
79 |
102 |
|
2009 |
Repka olejná T45 |
27 |
12 |
14 |
1 |
345 |
160 |
178 |
7 |
Kukurica MON89034 |
27 |
14 |
10 |
3 |
345 |
167 |
113 |
65 |
|
Kukurica MON88017 |
27 |
13 |
10 |
4 |
345 |
164 |
87 |
94 |
|
Kukurica 59122xNK603 |
27 |
12 |
11 |
4 |
345 |
152 |
116 |
77 |
|
Kukurica MIR604 |
27 |
13 |
12 |
2 |
345 |
181 |
128 |
36 |
|
2010 |
Kukurica 1507x 59122 |
27 |
13 |
11 |
3 |
345 |
183 |
116 |
46 |
Kukurica 59122x 1507xNK603 |
27 |
13 |
11 |
3 |
345 |
183 |
116 |
46 |
|
Kukurica MON88017xMON810 |
27 |
13 |
11 |
3 |
345 |
183 |
116 |
46 |
|
Kukurica MON89034xNK603 |
27 |
13 |
12 |
2 |
345 |
183 |
145 |
17 |
|
Kukurica Bt11xGA21 |
27 |
13 |
11 |
3 |
345 |
183 |
116 |
46 |
|
Kukurica Bt11 |
27 |
14 |
9 |
4 |
345 |
186 |
84 |
75 |
|
2011 |
Bavlna GHB614 |
27 |
16 |
10 |
1 |
345 |
222 |
113 |
10 |
Kukurica MON89034xMON88017 |
27 |
15 |
11 |
1 |
345 |
219 |
116 |
10 |
|
Kukurica 1507 |
27 |
17 |
9 |
1 |
345 |
251 |
84 |
10 |
|
Bavlna 281-24-236/3006-210-23 |
27 |
14 |
10 |
3 |
345 |
190 |
87 |
68 |
|
Kukurica Bt11xMIR604 |
27 |
13 |
11 |
3 |
345 |
178 |
99 |
68 |
|
Kukurica MIR604xGA21 |
27 |
13 |
12 |
2 |
345 |
178 |
109 |
58 |
|
Kukurica Bt11xMIR604xGA21 |
27 |
13 |
12 |
2 |
345 |
178 |
109 |
58 |
|
2012 |
Sója A5547-127 |
27 |
14 |
10 |
3 |
345 |
181 |
113 |
51 |
Repka olejná 40-3- 2 |
27 |
14 |
8 |
5 |
345 |
181 |
80 |
84 |
|
Sója MON87701 |
27 |
14 |
10 |
3 |
345 |
181 |
96 |
68 |
|
Sója 356043 |
27 |
14 |
10 |
3 |
345 |
181 |
94 |
70 |
|
Sója MON87701xMON89788 |
27 |
12 |
10 |
5 |
345 |
149 |
87 |
109 |
|
Kukurica MIR162 |
27 |
14 |
10 |
3 |
345 |
164 |
94 |
87 |
|
2013 |
Repka olejná Ms8xRf3* |
27 |
14 |
8 |
4 |
345 |
164 |
77 |
97 |
Peľ z MON810 |
28 |
14 |
12 |
2 |
352 |
168 |
145 |
39 |
|
Kukurica SmartStax |
28 |
13 |
12 |
3 |
352 |
161 |
123 |
68 |
|
Kukurica MON89017x 1507xNK603 |
28 |
13 |
12 |
3 |
352 |
161 |
123 |
68 |
|
Kukurica MON87460 |
28 |
12 |
12 |
4 |
352 |
154 |
123 |
75 |
|
2014 |
Repka olejná GT73 |
28 |
14 |
11 |
3 |
352 |
164 |
101 |
87 |
Bavlna T304-40 |
28 |
15 |
12 |
1 |
352 |
197 |
126 |
29 |
|
Sója MON87708* |
28 |
12 |
9 |
4 |
352 |
149 |
81 |
99 |
|
Kukurica T25* |
28 |
13 |
8 |
4 |
352 |
161 |
74 |
94 |
|
Sója 305423* |
28 |
13 |
9 |
3 |
352 |
161 |
103 |
65 |
|
Sója MON87705* |
28 |
13 |
10 |
2 |
352 |
161 |
110 |
58 |
|
Sója BS-CV127-9* |
28 |
13 |
9 |
3 |
352 |
161 |
81 |
87 |
|
Kukurica NK603 |
28 |
13 |
11 |
4 |
352 |
161 |
97 |
94 |
* niektoré členské štáty neboli pri hlasovaní zastúpené
Tabuľka 3: Hlasovanie v odvolacom výbore o povoleniach pre geneticky modifikované potraviny a krmivá od nadobudnutia účinnosti nariadenia (ES) č. 1829/2003
Pravidlá výpočtu kvalifikovanej väčšiny po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy (kvalifikovaná väčšina = hlasy, ktoré predstavujú 55 % alebo viac členských štátov a 65 % alebo viac občanov EÚ)
Rok |
GMO |
Počet ČŠ |
Počet ČŠ, ktoré hlasovali za |
Počet ČŠ ktoré hlasovali proti |
Počet ČŠ, ktoré sa zdržali |
% občanov EÚ zastúpených hlasmi za |
% občanov EÚ zastúpených hlasmi proti |
% občanov EÚ zastúpených hlasmi, ktoré sa zdržali |
2014 |
GHB614xCotton25* |
28 |
10 |
13 |
4 |
29,57 % |
30,46 % |
30,73 % |
Repka olejná MON88302* |
28 |
10 |
12 |
5 |
29,57 % |
29,62 % |
31,57 % |
|
Bavlna MON88913* |
28 |
10 |
11 |
6 |
29,57 % |
16,64 % |
44,56 % |
|
2015 |
Sója MON87769 |
28 |
11 |
13 |
4 |
38,76 % |
30,54 % |
30,70 % |
Bavlna MON531 |
28 |
10 |
15 |
3 |
37,35 % |
32,49 % |
30,17 % |
|
Bavlna MON1445 |
28 |
10 |
16 |
2 |
37,35 % |
34,70 % |
27,96 % |
|
Bavlna MON531xMON1445 |
28 |
10 |
16 |
2 |
37,35 % |
34,70 % |
27,96 % |
|
Bavlna MON15985 |
28 |
11 |
15 |
2 |
39,55 % |
32,49 % |
27,96 % |
* niektoré členské štáty neboli pri hlasovaní zastúpené
Graf 1: Vývoj hlasovania v Rade alebo v odvolacom výbore o povoleniach pre geneticky modifikované potraviny a krmivá od roku 2004 do roku 2015