This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62020CN0377
Case C-377/20: Request for a preliminary ruling from the Consiglio di Stato (Italy) lodged on 29 July 2020 — Servizio Elettrico Nazionale SpA and Others v Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato and Others
Vec C-377/20: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podala Consiglio di Stato (Taliansko) 29. júla 2020 – Servizio Elettrico Nazionale SpA a i./Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato a i.
Vec C-377/20: Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podala Consiglio di Stato (Taliansko) 29. júla 2020 – Servizio Elettrico Nazionale SpA a i./Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato a i.
Ú. v. EÚ C 348, 19.10.2020, p. 10–11
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
19.10.2020 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
C 348/10 |
Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podala Consiglio di Stato (Taliansko) 29. júla 2020 – Servizio Elettrico Nazionale SpA a i./Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato a i.
(Vec C-377/20)
(2020/C 348/15)
Jazyk konania: taliančina
Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
Consiglio di Stato
Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
Odvolateľky: Servizio Elettrico Nazionale SpA, ENEL SpA, Enel Energia SpA
Odporcovia: Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, ENEL SpA, Servizio Elettrico Nazionale SpA, Eni Gas e Luce SpA, Eni SpA, Gala SpA, Axpo Italia SpA, E.Ja SpA, Green Network SpA, Ass.ne Codici – Centro per i Diritti del Cittadino
Prejudiciálne otázky
1. |
Môže správanie, ktoré vedie k zneužívaniu dominantného postavenia byť samo osebe plne dovoleným a kvalifikovaným ako „zneužívajúcim“ len z dôvodu (potenciálne) obmedzujúceho účinku spôsobeného na referenčnom trhu alebo sa musí vyznačovať aj konkrétnym protiprávnym charakterom pozostávajúcim použitím iných „metód“ (resp. prostriedkov) hospodárskej súťaže“ ako „bežných“? V tomto poslednom uvedenom prípade, na základe akých kritérií možno určiť hranicu medzi „bežnou“ a „narušenou“ hospodárskou súťažou? |
2. |
Je účelom pravidla, ktorým sa sankcionuje zneužívanie dominantného postavenia, maximalizovať spokojnosť spotrebiteľov, v súvislosti s ktorou súd musí zhodnotiť, či došlo k jej poklesu (alebo riziku poklesu) alebo je úlohou protiprávneho protisúťažného konania zachovať samo osebe štruktúru hospodárskej súťaže na trhu, aby sa zabránilo tvorbe zoskupení hospodárskej sily, ktoré sa v každom prípade považujú za škodlivé pre spoločnosť? |
3. |
V prípade zneužívania dominantného postavenia spočívajúceho v pokuse zabrániť tomu, aby sa zachoval stupeň hospodárskej súťaže, ktorá ešte na trhu existuje, alebo jej rozvoju, je v každom prípade umožnené dominantnému podniku, aby preukázal, že – napriek teoretickej schopnosti účinku obmedziť hospodársku súťaž – správanie v skutočnosti nie je protiprávnym? V prípade kladnej odpovede, má sa článok 102 ZFEÚ na účely posúdenia existencie atypického vylučovacieho zneužívania dominantného postavenia vykladať v tom zmysle, že úrad je povinný presne preskúmať hospodárske rozbory, ktoré predložil účastník konania, pokiaľ ide o konkrétnu schopnosť konania, ktoré je predmetom dokazovania, vytlačiť konkurentov z trhu? |
4. |
Má sa zneužívanie dominantného postavenia posudzovať iba z hľadiska jeho účinkov (hoci len potenciálnych) na trh bez ohľadu na subjektívny motív konajúcej osoby? Alebo predstavuje preukázanie úmyslu obmedziť konkurenciu kritériom použiteľným (aj samostatne) na posúdenie zneužívajúceho správania dominantného podniku alebo vedie preukázanie tohto subjektívneho prvku len k preneseniu dôkazného bremena na dominantný podnik (ktorý teda má v tejto súvislosti povinnosť preukázať, že vylučovací účinok neexistuje)? |
5. |
V prípade dominantného postavenia vzťahujúceho sa na viaceré podniky patriace do tej istej skupiny spoločností je príslušnosť k tejto skupine dostatočným dôvodom na to, aby sa predpokladalo, že aj podniky, ktoré sa nedopustili zneužívania dominantného postavenia, sa podieľali na protiprávnom konaní – a teda orgánu dohľadu postačí preukázať vedomé zhodné konanie podnikov, aj bez jeho dohodnutia, pôsobiacich v rámci skupiny, ktorá má spoločné dominantné postavenie? Alebo (ako v prípade zákazu kartelov) je v každom prípade potrebné poskytnúť dôkaz, hoci aj nepriamy, o konkrétnej koordinácii a účelnosti medzi rôznymi podnikmi skupiny v dominantnom postavení, najmä na účely preukázania zapojenia materskej spoločnosti? |