This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0411
Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on France’s 2014 national reform programme and delivering a Council opinion on France’s 2014 stability programme
Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2014
Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2014
/* COM/2014/0411 final */
Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na rok 2014 /* COM/2014/0411 final - 2014/ () */
Odporúčanie ODPORÚČANIA RADY, ktoré sa týka národného programu reforiem
Francúzska na rok 2014
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Francúzska na
rok 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok
148 ods. 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97
zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov
a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho
článok 5 ods. 2, so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011
o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh[2], a najmä na jeho
článok 6 ods. 1, so zreteľom na odporúčanie Európskej
komisie[3], so zreteľom na uznesenia Európskeho
parlamentu[4], so zreteľom na závery Európskej rady, so zreteľom na stanovisko Výboru pre
zamestnanosť, so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a finančného výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru pre
sociálnu ochranu, so zreteľom na stanovisko Výboru pre
hospodársku politiku, keďže: (1)
Európska rada 26. marca 2010 schválila návrh
Európskej komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť
nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych
politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti
udržateľného rastu a konkurencieschopnosti. (2)
Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13. júla
2010 odporúčanie týkajúce sa všeobecných usmernení pre hospodárske
politiky členských štátov a Únie (na roky 2010 až 2014) a 21. októbra
2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti
členských štátov, ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“.
Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili
vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti. (3)
Hlavy štátov alebo predsedovia vlád 29. júna
2012 rozhodli o Pakte pre rast a zamestnanosť, v ktorom sa
stanovuje koherentný rámec opatrení na vnútroštátnej úrovni, úrovni EÚ a na
úrovni eurozóny s využitím všetkých možných stimulov, nástrojov a politík.
Rozhodli o tom, že treba prijať opatrenie na úrovni členských
štátov, a predovšetkým sa v plnej miere prihlásili k záväzku
dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a splniť odporúčania
pre jednotlivé krajiny. (4)
Rada 9. júla 2013 prijala odporúčanie,
ktoré sa týka národného programu reforiem Francúzska na rok 2013, a vydala
svoje stanovisko k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky
2012 – 2017. Komisia 15. novembra
2013 v súlade s nariadením (EÚ) č. 473/2013[5] predložila
svoje stanovisko k návrhu rozpočtového plánu Francúzska na rok 2014[6]. (5)
Komisia 13. novembra 2013 prijala ročný
prieskum rastu[7],
čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskej
politiky na rok 2014. Komisia v ten istý deň prijala na základe
nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme varovania[8], v ktorej
určila Francúzsko za jeden z členských štátov, vo vzťahu ku
ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie. (6)
Európska rada 20. decembra 2013 schválila
priority na zabezpečenie finančnej stability a fiškálnej
konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila, že je potrebné
presadzovať diferencovanú fiškálnu konsolidáciu, ktorá podporuje rast,
obnoviť bežné úverové podmienky pre hospodárstvo, podporovať rast
a konkurencieschopnosť, riešiť problematiku nezamestnanosti
a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj modernizovať verejnú správu. (7)
Komisia uverejnila 5. marca 2014 výsledky
hĺbkového preskúmania pre Francúzsko[9]
podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Z analýzy
Komisie vyplýva záver, že vo Francúzsku existujú makroekonomické nerovnováhy,
ktoré si vyžadujú osobitné monitorovanie a rozhodné opatrenia politiky.
Neustálu pozornosť politiky si zaslúži najmä zhoršenie obchodnej bilancie
a konkurencieschopnosti, ako aj vplyvy vysokej úrovne verejného zadlženia. (8)
Francúzsko predložilo 7. mája 2014 svoj
národný program reforiem na rok 2014 a svoj program stability na rok 2014.
S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy
posudzovali súčasne. (9)
Cieľom rozpočtovej stratégie
načrtnutej v programe stability na rok 2014 je do roku 2015
napraviť nadmerný deficit a v roku 2017 dosiahnuť
strednodobý cieľ. V programe sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý
cieľ vyrovnaného rozpočtu v štrukturálnom vyjadrení, ktorý je
prísnejší ako požiadavky Paktu stability a rastu. V programe sa
plánuje znížiť deficit na 3 % HDP v roku 2015, čo je nad
cieľom stanoveným v odporúčaní Rady z 21. júna 2013.
Plánovaný (prepočítaný) ročný pokrok smerom k dosiahnutiu
strednodobého cieľa je teda nižší ako minimálna požiadavka 0,5 % HDP.
Celkovo je rozpočtová stratégia opísaná v programe len
čiastočne v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu.
Podľa programu má verejný dlh dosiahnuť vrchol na úrovni 95,6 %
HDP v rokoch 2014 a 2015 a následne má v roku 2017
klesnúť na 91,9 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené
rozpočtové prognózy programu, je realistický pre rok 2014 a mierne
optimistický pre rok 2015. Predpokladá sa v ňom, že v tomto
a nasledujúcom roku bude HDP rásť o 1,0 % a 1,7 %,
v porovnaní s rastom na úrovni 1,0 % a 1,5 % v jarnej
prognóze Komisie na rok 2014. Nezávislá Vysoká rada pre verejné financie („Haut Conseil des finances publiques”) vydala v apríli 2014 stanovisko k makroekonomickému
scenáru programu. Dňa 5. marca odporučila Komisia Francúzsku,
aby vyvinulo dodatočné úsilie pri zabezpečení úplného plnenia
odporúčania Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. V programe
stability sa opisuje viacero dodatočných opatrení na rok 2014, medzi nimi
napríklad zrušenie ministerských rozpočtových prostriedkov, ktoré sa mali
schváliť ako súčasť doplnkového rozpočtu a prvé
účinky plánu úspor vo výške 50 miliárd EUR ohláseného vládou. Na tomto
základe a vzhľadom na skutočnosť, že dosiahnuté fiškálne úsilie
bolo v roku 2013 vyššie, ako sa predpokladalo v čase
odporúčania Komisie, sa program môže vo všeobecnosti považovať za
zodpovedajúci odporúčaniu Komisie. Úroveň podrobností opatrení
fiškálnej konsolidácie nie je dostatočná na to, aby sa dôveryhodne zabezpečilo
odstránenie nadmerného deficitu do roku 2015, ako to odôvodnila Komisia vo
svojej prognóze deficitu 3,4 % HDP na ďalší rok. Východisková
štrukturálna úprava ani zďaleka nedosahuje úroveň, ktorú
odporučila Rada. Okrem toho majú riziká týkajúce sa vládnych cieľov
sklon k zhoršeniu. Časť z dodatočných opatrení na rok
2014 opísaných v programe ešte nebola prijatá a plánovaná výška úspor
na rok 2015 je veľmi ambiciózna. Na základe prognózy Komisie fiškálne
úsilie v období rokov 2013 – 2014 je o 0,2 percentuálneho bodu HDP
nižšie než stanovená (prepočítaná) zmena štrukturálneho salda
a o 0,1 percentuálneho bodu HDP nižšie než stanovené opatrenia, ktoré
sa v čase odporúčania Rady považovali za potrebné. Na základe
posúdenia programu a prognózy Komisie podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97
Rada zastáva názor, že je potrebné ešte viac spresniť podporné opatrenia
rozpočtovej stratégie a musí sa vyvinúť dodatočné úsilie na
plnenie odporúčania Rady a na zabezpečenie následného náležitého
postupu k dosiahnutiu strednodobého cieľa. Dodatočné úsilie by
sa malo vynaložiť najmä v nadchádzajúcom pozmeňujúcom zákone
o štátnom rozpočte na rok 2014. (10)
Vzhľadom na to, že úroveň verejného dlhu
je vysoká a stále stúpa, a vzhľadom na skutočnosť, že
lehota na odstránenie nadmerného deficitu sa predĺžila do roku 2015, je
o to dôležitejšie, aby sa rozpočet na rok 2014 prísne plnil a aby
sa v roku 2015 striktne pokračovalo vo vyvíjaní značného
konsolidačného úsilia. Najmä verejné výdavky by mali rásť oveľa
pomalším tempom ako v predchádzajúcich rokoch, ako to plánovala francúzska
vláda. Je preto potrebné ešte viac spresniť
stratégiu znižovania výdavkov pomocou zintenzívnenia prebiehajúceho preskúmania
výdavkov a v prípade potreby opätovného vymedzenia rozsahu vládnych
opatrení. Nie je možné dosiahnuť značné krátkodobé úspory
bez toho, aby sa výrazným spôsobom neznížil nárast výdavkov na sociálne
zabezpečenie, ktoré predstavujú takmer polovicu výdavkov verejného
sektora. To znamená obmedzenie nákladov na zdravotnú starostlivosť a dôchodky,
napríklad pomocou stanovenia ambicióznejších cieľov ročných výdavkov
na zdravotnú starostlivosť a dočasného zmrazenia dôchodkov, ako
aj iných sociálnych výhod, ako to v súčasnosti plánuje vláda. Okrem
toho by mal plánovaný nový zákon o decentralizácii zjednodušiť
rozličné administratívne úrovne vo Francúzsku s cieľom
odstrániť administratívne prekrývanie a dosiahnuť
lepšiu súčinnosť, zvýšenie efektívnosti a úspor pomocou spájania
alebo odstránenia administratívnych úrovní. V tomto ohľade
štrukturálne reformy opísané v programe stability nielenže nadobudnú
účinnosť len v strednodobom horizonte, aj
keď plánovaný harmonogram sa od programu stability posunul dopredu, ale budú vystavené aj značným implementačným rizikám. Mala by
sa posilniť kontrola výdavkov miestnej samosprávy vrátane zavedenia hornej
hranice zvýšenia daňových príjmov miestnej samosprávy a súčasného
prísneho vykonania plánovaného zníženia grantov od ústrednej vlády. Okrem
potreby úspor v krátkodobom horizonte je problematickou záležitosťou aj
dlhodobá udržateľnosť verejných financií. Verejné výdavky na
zdravotníctvo sa síce v posledných rokoch podarilo udržať pod
kontrolou, ale na zlepšenie nákladovej účinnosti systému zdravotnej
starostlivosti je potrebné ďalšie úsilie Existuje najmä potreba
realizovať ďalšie politiky znižovania nákladov, keďže v systéme
zdravotnej starostlivosti sa v strednodobom a dlhodobom horizonte
očakáva značný nárast výdavkov. Medzi oblasti, kde by sa mala
zvýšiť efektívnosť, patria výdavky na lieky a administratívne výdavky,
ako aj nemocničná starostlivosť. V decembri 2013 sa prijala
dôchodková reforma s cieľom zabezpečiť dlhodobú
udržateľnosť systému. Dôchodková reforma však nebude stačiť na odstránenie deficitu systému, a to
najmä deficitu, ktorý vznikol kvôli schémam pre štátnych úradníkov a zamestnancov
početných štátnych podnikov. Celkovo vzaté, nové dôchodkové opatrenia
znížia podľa prognóz francúzskych orgánov celkový deficit systému do roku
2020 len o polovicu – na zhruba 0,5 % HDP. Okrem toho je
veľkosť úpravy vystavená značným rizikám, keďže
makroekonomický scenár, na ktorom sú založené tieto prognózy, by sa mohol
ukázať ako príliš optimistický. Novovytvorený výbor pre sledovanie
dôchodkov („Comité de suivi des retraites“) by mal zaistiť postupné
odstránenie deficitu systému. (11)
Francúzsko patrí medzi krajiny s najvyššou
cenou práce. Ziskovosť podnikov znižuje najmä vysoké daňovo-odvodové
zaťaženie práce. Na podporu nákladovej konkurencieschopnosti zaviedla
francúzska vláda množstvo iniciatív s cieľom znížiť daňovo-odvodové
zaťaženie práce. V decembri 2012 bola prijatá daňová úľava
na konkurencieschopnosť a zamestnanosť, ktorá sa rovná zníženiu
nákladov na mzdy pod 2,5-násobok minimálnej mzdy. V januári 2014 bol
ohlásený ďalší škrt v nákladoch na prácu vo výške 10 mld. EUR ako
súčasť „paktu zodpovednosti
a solidarity“. Tieto dve opatrenia predstavujú 30 mld. EUR alebo 1,5 %
HDP, čo je porovnateľné s celkovým zvýšením zdaňovania
právnických osôb zaznamenaným v rokoch 2010 – 2013 a pokryli by len polovicu rozdielu v príspevkoch
zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie medzi Francúzskom a priemerom
eurozóny Okrem toho budú mať vývozné podniky, ktoré majú tendenciu
platiť vysoké mzdy, menší prospech z daňovej úľavy pre
konkurencieschopnosť a zamestnanosť ako nevývozné
podniky, čím sa zníži dosah opatrenia na konkurencieschopnosť. Pakt
zodpovednosti a solidarity v sebe zahŕňa zníženie nákladov
na prácu pre nízkopríjmové skupiny a skupinu nachádzajúcu sa v rozpätí
1,6- až 3,5-násobku minimálnej mzdy. Druhé opatrenie, ktoré by malo
nadobudnúť účinnosť od roku 2016, by malo priamejší dosah na
vývozné podniky. Stanovovanie miezd vo Francúzku zvyčajne vedie k skresleniu
mzdovej štruktúry a k obmedzeniu schopnosti podnikov upravovať
mzdy v časoch hospodárskeho poklesu. Vysoká rada pre financovanie
sociálnej ochrany („Haut Conseil du financement de la protection sociale“)
posúdila dosah rôznych scenárov výnimiek sociálneho zabezpečenia
týkajúcich sa zamestnanosti, ale dávala malý dôraz na dosah na vývoj miezd
a konkurencieschopnosť. Napriek udeleniu rozsiahlych výnimiek
zamestnancom s minimálnou mzdou zostávajú náklady na prácu na úrovni
minimálnej mzdy vysoké. Tieto výnimky prispeli k brzdeniu nákladov na
prácu v roku 2013, čo predstavuje pozitívny vývoj, ale úroveň
minimálnej mzdy vo Francúzsku je taká, že vďaka nej má krajina jednu
z najvyšších úrovní kúpnej sily v EÚ. Minimálna mzda by sa teda aj
naďalej mala vyvíjať spôsobom, ktorý podporuje
konkurencieschopnosť a tvorbu pracovných miest. Francúzsko má len
málo výnimiek zo zákonom stanovenej minimálnej mzdy a mohlo by sa
vyvinúť dodatočné úsilie o zníženie nákladov na prácu
zraniteľných skupín. (12)
Celkové postavenie Francúzska vo viacerých
medzinárodných rebríčkoch hodnotiacich podnikateľské prostredie sa
zhoršilo. Aj keď sa od júla 2013 ako súčasť „zjednodušujúceho šoku“ vyvinulo úsilie
zlepšiť vzťahy medzi podnikmi a verejnou správou, stále existuje
potreba ďalšieho zlepšovania podnikateľského prostredia. Okrem toho
sa ešte musí vymedziť a vykonať množstvo opatrení, o ktorých
sa uvažuje na základe zjednodušujúceho plánu. Osobitná pozornosť by sa
mala venovať najmä nariadeniam od zákonníka práce po pravidlá
účtovania prepojené na konkrétne medzné prahové hodnoty, ktoré brzdia rast
francúzskych podnikov. Tieto hodnoty môžu mať vplyv na problémy MSP
s dosiahnutím takej veľkosti, ktorá by im umožnila vyvážať
a inovovať. Iniciatívy politiky na podporu výdavkov na výskum a vývoj
a na podporu inovácií zo strany súkromných firiem, najmä daňová
úľava na výskum a piliere konkurencieschopnosti, doteraz priniesli
zmiešané výsledky. Čoraz nižšia váha priemyselného odvetvia vo francúzskom
súkromnom sektore sa premieta do stagnujúcich výdavkov na výskum a vývoj
zo strany súkromných firiem, a to napriek značnému úsiliu na
podnikovej úrovni. V dôsledku toho financuje veľkú časť
výdavkov na výskum a vývoj verejný sektor, či už priamo
prostredníctvom verejného výskumu alebo nepriamo prostredníctvom dotácií. Na
iniciovanie vyšších výdavkov na výskum, vývoj a inovácie v súkromnom
sektore by sa mala ešte viac zlepšiť účinnosť existujúcich
nástrojov. Najmä zdroje pridelené na piliere konkurencieschopnosti by mohli
viac podporovať úspory z rozsahu a zlepšiť rozširovanie
inovácií. Okrem toho by sa mohla posilniť účinnosť politiky,
a to umožnením, aby sa tieto piliere stali naozajstnými sieťami
podnikov s kladnými účinkami presahovania. Napokon sa očakáva,
že náklady na daňovú úľavu na výskum v roku 2014 dosiahnu 5,8
mld. EUR (takmer 0,3 % HDP). Napriek nákladom na toto opatrenie neexistuje
žiadne ex post posúdenie jeho účinku na výskum a vývoj. (13)
Pri niektorých povolaniach (napríklad veterinárni
lekári) sa síce odstránili prekážky právnych foriem, požiadaviek v oblasti
držby podielov alebo taríf, ale väčšina povolaní dnes stále čelí
značným prekážkam vstupu alebo vykonávania povolania (napríklad
taxislužba, sektor zdravotníctva, notári a právnické povolania vo
všeobecnosti). Princíp obmedzeného počtu (numerus clausus) pri
prístupe k mnohým povolaniam (doktori, lekárnici, atď.) stále brzdí
prístup k službám a mohol by sa preskúmať bez toho, aby bola
ohrozená kvalita a bezpečnosť týchto služieb. Dodnes sa
neuskutočnilo žiadne podrobné posúdenie potreby a primeranosti
obmedzení týkajúcich sa regulovaných povolaní. V sektore maloobchodu stále
pretrvávajú zaťažujúce požiadavky na povolenie na otvorenie obchodných
pobočiek, najmä v dôsledku právnych predpisov v oblasti
plánovania miest, a zákaz predaja so stratou, čo má nepriaznivý vplyv
na hospodársku súťaž a na spotrebiteľov. Vo Francúzsku sa dodnes
neprijali žiadne konkrétne opatrenia na odstránenie prekážok vstupu do sektora
maloobchodu. Čo sa týka distribúcie elektrickej energie a plynu,
postupne sa rušia regulované ceny pre odberateľov mimo domácností. Ceny
pre domácnosti sú však stále regulované, ceny elektrickej energie sú stanovené
pod úrovňou nákladov a prípadný prístup alternatívnych
dodávateľov je obmedzený. V oblasti energetických prepojení by sa
mali dokončiť prebiehajúce projekty, najmä so Španielskom, s cieľom
posilniť prepojenia elektrickej energie a plynu so susediacimi
krajinami. V sektore železničnej dopravy prekážky vstupu na trh stále
bránia efektívnemu fungovaniu trhu. Francúzsko neotvorilo svoj domáci trh
osobnej železničnej dopravy konkurencii, okrem medzinárodných služieb, kde
je však len málo nových uchádzačov. Spustila sa reforma železničného
systému na účely dosiahnutia finančnej udržateľnosti. V októbri
2013 sa predstavil návrh zákona, o ktorom sa v súčasnosti
diskutuje v parlamente. Medzi predstavené opatrenia patrí zriadenie
plnohodnotného manažéra infraštruktúry vo vertikálne integrovanej štruktúre
s etablovaným prevádzkovateľom. Táto nová štruktúra by mohla
obmedziť prístup k sieti alternatívnym prevádzkovateľom. (14)
Francúzsko má vysoké a stúpajúce
daňovo-odvodové zaťaženie. V roku 2013 bol pomer daní k HDP
45,9 % jeden z najvyšších v EÚ a odkedy sa začala
fiškálna konsolidácia v roku 2010, stúpol o 3,3 percentuálneho bodu.
Vzhľadom na to poskytol osobitný výbor pre
daňový systém(„Assises de la
fiscalité”) vstupy na reformu
daňového systému. V znižovaní zákonných sadzieb daní z príjmu
fyzických aj právnických osôb a vo zvyšovaní efektívnosti DPH sa
zaznamenal len malý pokrok. Namiesto toho sa predĺžila platnosť
dočasnej prirážky pre veľké podniky do roku 2015, v dôsledku
čoho paušálna zákonná sadzba dane z príjmu právnických osôb dosiahne
38,1 % (zákonná sadzba vo výške 33,3 % je už jedna z najvyšších
v EÚ). Francúzska vláda ohlásila postupné znižovanie zákonnej sadzby na 28 %
do roku 2020, ale neexistujú informácie o presnom načasovaní tohto opatrenia.
V minulom roku sa zaznamenal obmedzený pokrok v znižovaní a zefektívnení
výdavkov súvisiacich s daňou z príjmu. Napriek určitému
pokroku v oblasti environmentálneho zdaňovania (napríklad s postupným
zavádzaním uhlíkovej dane alebo „contribution climat énergie“) zostáva
podiel environmentálneho zdaňovania na HDP nízky. Konkrétne, spotrebné
dane sa vo Francúzsku neindexujú s infláciou a pretrvávajú niektoré
významné dotácie, ktoré sú škodlivé pre životné prostredie, ako napríklad
zvýhodnená sadzba spotrebnej dane z nafty. Napokon, v roku
2013 sa nezaviedli žiadne dodatočné opatrenia na riešenie
zvýhodňovania dlhu pri zdaňovaní právnických osôb na účely
zabránenia ďalšiemu nárastu súkromnej zadlženosti. (15)
Vo Francúzsku sa síce zaviedlo množstvo opatrení
politiky, ale v roku 2013 sa situácia na trhu práce aj naďalej
zhoršovala a pretrvávajú značné problémy.
V roku 2013 aj naďalej rástla
nezamestnanosť, ktorá dosiahla úroveň 10,3 % (oproti 7,5 %
v roku 2008). Trh práce vo Francúzsku je aj naďalej segmentovaný
s veľmi nízkymi úrovňami prechodov od zmlúv na dobu určitú
k zmluvám na dobu neurčitú (pravdepodobnosť prechodu z dočasného
do trvalého zamestnania bola v roku 2010 len 10,6 % v porovnaní
s priemerom EÚ 25,9 %). Medziodborová dohoda o zabezpečení
zamestnanosti vyústila do zákona, ktorý bol prijatý v júli 2013. Aj
keď táto reforma predstavuje pozitívny krok, jej dosah je v tomto
štádiu aj naďalej nevyvážený. Len veľmi málo podnikov využilo zákonom stanovené úpravy dohôd na podnikovej
úrovni s cieľom zvýšiť flexibilitu pracovných podmienok v prípade
dočasných hospodárskych ťažkostí. Miera skutočných prepustení
z práce, ktoré sa dostali pred súd, sa výrazne znížila. Aj keď sa
v roku 2014 uskutočnili rokovania medzi sociálnymi partermi o reforme
systému dávok v nezamestnanosti, neočakáva sa, že vďaka novej
dohode sa podstatne zníži deficit systému. Kumulovaný deficit systému dávok
v nezamestnanosti, ktorý bol v roku 2013 blízko 1 % HDP, si
vyžaduje ďalšie štrukturálne opatrenia na zabezpečenie
udržateľnosti. Niektoré prvky ako kritériá prijateľnosti, postupné
znižovanie dávok v čase alebo sadzby náhrad pre pracovníkov s najvyššími
mzdami sa po poslednej dohode medzi sociálnymi partnermi v marci 2014 len
mierne upravili a mali by sa ďalej upraviť, aby sa zabezpečila
primeraná motivácia pracovať. Vďaka po sebe nasledujúcim dôchodkovým
reformám sa v posledných troch rokoch zaznamenal stály nárast miery
zamestnanosti pracovníkov vekovej skupiny 55 až 64 rokov. Miera zamestnanosti
starších pracovníkov vo Francúzsku (45,6 % v roku 2012) je však aj
naďalej značne pod priemerom EÚ (–4,5 percentuálneho bodu) a len
55 % starších pracovníkov vo Francúzsku ide do dôchodku hneď po
odchode zo zamestnania (2008 – 2011). V dôsledku toho v posledných
rokoch prudko stúpla miera nezamestnanosti tejto skupiny. Existuje preto
potreba posilniť opatrenia na zlepšenie ich zamestnateľnosti a zároveň
preskúmať motivačné faktory na ich zotrvanie v zamestnaní alebo
na návrat do zamestnania. (16)
Z prieskumu Programu pre medzinárodné hodnotenie študentov
v roku 2013 vyplynulo, že nerovnosti vo vzdelávaní vo Francúzsku patria
medzi najvyššie v krajinách OECD. Vo Francúzsku jedna šestina mladých
ľudí končí vzdelávanie a odbornú prípravu bez kvalifikácie. Je
to obzvlášť znepokojujúce vzhľadom na skutočnosť, že miera
nezamestnanosti mladých ľudí predstavovala 25,5 % koncom roka 2013
a že riziko nezamestnanosti bolo takmer dvakrát vyššie v prípade
najmenej kvalifikovaných mladých ľudí. Schémy na podporu
učňovskej prípravy by sa mali vzťahovať najmä na najmenej
kvalifikovaných mladých ľudí. Pri
riešení tejto otázky sa zaznamenal určitý pokrok vďaka spusteniu
reformy povinnej školskej dochádzky v júli 2013 a prijatiu zákona
o odbornom a celoživotnom vzdelávaní v marci 2014. Je však
príliš skoro, aby bolo možné posúdiť, či tieto opatrenia účinne
znížia nerovnosti vo vzdelávacom systéme a ešte sa musí realizovať
nový plán zameraný na školy nižšieho sekundárneho vzdelávania v znevýhodnených
oblastiach, ktorý bol ohlásený v januári 2014. Napokon, uľahčil
sa prechod zo školy do práce, ale počet učňov v roku 2012
poklesol a zo systému mali čoraz výraznejší prospech študenti
vysokoškolského vzdelávania. (17)
V rámci európskeho semestra Komisia vykonala
komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska. Posúdila program stability
a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam pre
udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale
aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu
posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.
Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do
odporúčaní 1 až 7. (18)
Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program
stability Francúzska a jej stanovisko[10]
je premietnuté najmä do odporúčania 1. (19)
V súvislosti s hĺbkovým preskúmaním
Komisie a týmto posúdením Rada preskúmala národný program reforiem a program
stability. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011
sú premietnuté do odporúčaní 1 až 6. (20)
V rámci Európskeho semestra Komisia takisto
vykonala analýzu hospodárskej politiky eurozóny ako celku. Na základe tejto
analýzy vydala Rada jednotlivé odporúčania adresované členským
štátom, ktorých menou je euro. Francúzsko by malo takisto zaistiť úplné
a včasné vykonanie týchto odporúčaní, TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko
prijalo v období rokov 2014 – 2015 opatrenia s cieľom: 1. Posilniť
rozpočtovú stratégiu, a to vrátane ďalšieho spresnenia
východiskových opatrení, na rok 2014 a neskôr s cieľom zabezpečiť
odstránenie nadmerného deficitu udržateľným spôsobom do roku 2015 pomocou
úsilia o dosiahnutie štrukturálnej úpravy uvedeného v odporúčaní
Rady podľa postupu pri nadmernom deficite. Trvalá náprava fiškálnych
nerovnováh si vyžaduje dôveryhodné vykonávanie ambicióznych štrukturálnych
reforiem v záujme zvýšenia schopnosti prispôsobiť sa a podpory
rastu a zamestnanosti. V nadväznosti na nápravu nadmerného deficitu
presadzovať štrukturálnu úpravu smerom k strednodobému cieľu na
úrovni minimálne 0,5 % HDP každoročne a viac v prípade
dobrých hospodárskych podmienok alebo v prípade potreby zaručiť
dodržanie pravidla pre dlh, aby vysoký pomer verejného dlhu nadobudol
udržateľnú klesajúcu tendenciu. Zintenzívniť úsilie o dosiahnutie
lepšej efektívnosti vo všetkých subsektoroch verejnej správy vrátane opätovného
vymedzenia – v prípade potreby – rozsahu vládnych opatrení. Urobiť
najmä kroky na značné zníženie výdavkov na sociálne zabezpečenie od
roku 2015, ako to bolo naplánované, napríklad pomocou stanovenia ambicióznejších
cieľov ročných výdavkov na zdravotnú starostlivosť, zníženia
nákladov na dôchodky a zjednodušením rodinných dávok a príspevkov na
bývanie. Stanoviť jasný harmonogram pre prebiehajúci proces
decentralizácie a do decembra 2014 urobiť prvé kroky s cieľom
odstrániť administratívnu duplicitu, uľahčiť zlúčenia
medzi miestnymi samosprávami a objasniť zodpovednosti každej úrovne
miestnej samosprávy. Zaviesť hornú hranicu na ročný nárast
daňových príjmov miestnej samosprávy a zároveň znížiť
granty od ústrednej vlády, ako to bolo naplánované. Okrem potreby krátkodobých
úspor urobiť kroky na riešenie nárastu verejných výdavkov na zdravotníctvo
naplánovaných v strednodobom a dlhodobom horizonte vrátane výdavkov
na lieky a v prípade potreby zaviesť dodatočné opatrenia,
pomocou ktorých sa do roku 2020 dostane dôchodkový systém do rovnováhy
udržateľným spôsobom, s osobitným zameraním na existujúce osobitné
schémy. 2. Zabezpečiť
zachovanie zníženia nákladov práce plynúcich z daňovej úľavy na
konkurencieschopnosť a zamestnanosť(„crédit d’impôt compétitivité emploi”).
Prijať opatrenia na ďalšie zníženie príspevkov zamestnávateľov
na sociálne zabezpečenie v súlade so záväzkami v pakte
zodpovednosti a solidarity a zabezpečiť, aby žiadne iné
opatrenia nekompenzovali ich účinok a aby sa zachoval v súčasnosti
predpokladaný cieľ. Ďalej zhodnotiť hospodársky dosah výnimiek
z príspevkov na sociálne zabezpečenie s dôrazom na
zamestnanosť, vývoj miezd a konkurencieschopnosť a v prípade
potreby prijať primerané opatrenia. Ďalej znížiť rozpočtovo
neutrálnym spôsobom náklady na prácu hlavne v dolnej časti mzdovej
škály, a to predovšetkým pomocou zacieleného zníženia príspevkov
zamestnávateľa na sociálne zabezpečenie s ohľadom na rôzne
režimy na podporu miezd. 3. Zjednodušiť administratívne,
fiškálne a účtovné pravidlá pre podniky a do decembra 2014
prijať konkrétne opatrenia na realizáciu prebiehajúceho vládneho
„zjednodušujúceho plánu“. Odstrániť regulačné zábrany pre rast
podnikov, a to najmä pomocou preskúmania kritérií týkajúcich sa
veľkosti v nariadeniach, aby sa zabránilo prahovým efektom.
Urobiť kroky na zjednodušenie a zlepšenie efektívnosti inovačnej
politiky, a to najmä pomocou zhodnotenia a v prípade potreby
úpravy daňovej úľavy na výskum “crédit d’impôt recherche”. Zaistiť, aby sa
zdroje využívali hlavne na najúčinnejšie piliere konkurencieschopnosti
a ďalej podporovať hospodársky vplyv inovácií vyvinutých v pilieroch. 4. Odstrániť neodôvodnené
obmedzenia prístupu k regulovaným povolaniam a obmedzenia ich
vykonávania. Znížiť vstupné náklady a podporiť hospodársku
súťaž v službách. Prijať ďalšie opatrenia na zníženie
regulačného zaťaženia, ktoré ovplyvňuje fungovanie sektora
maloobchodu, a to najmä pomocou zjednodušenia povolení na otvorenie
obchodných pobočiek a odstránenia zákazu predaja so stratou.
Zabezpečiť, aby sa regulované sadzby elektrickej energie a plynu
pre domácnosti stanovili na primeranej úrovni, ktorá nepredstavuje prekážku pre
hospodársku súťaž – pri zachovaní priaznivých podmienok pre
zraniteľné skupiny. Posilniť kapacity prepojenia elektrickej energie
a plynu so Španielskom, a najmä zvýšiť kapacity plynového
prepojenia s cieľom plne integrovať trh s plynom na
Pyrenejskom polostrove a európsky trh. V sektore železničnej
dopravy zabezpečiť nezávislosť nového zjednoteného manažéra
infraštruktúry od etablovaného prevádzkovateľa a podniknúť kroky
na otvorenie domácej osobnej železničnej dopravy hospodárskej súťaži
do roku 2019. 5. Znížiť daňové
zaťaženie práce a vystupňovať úsilie o zjednodušenie
a zvýšenie efektívnosti daňového systému. Na tento účel
prijať už v rozpočte na rok 2015 opatrenia na odstránenie
neefektívnych výdavkov na dane z príjmov fyzických a právnických osôb
na základe nedávnych posúdení a iniciatívy výboru pre daňový systém („Assises de la fiscalité”) pri súčasnom znížení zákonných sadzieb; prijať ďalšie
opatrenia na odstránenie zvýhodňovania dlhu pri zdaňovaní právnických
osôb; rozšíriť daňový základ, najmä na spotrebu, a postupne
zrušiť dotácie škodlivé pre životné prostredie. 6. Prijať ďalšie
opatrenia na boj s nepružnosťou trhu práce, a to najmä prijatím
opatrení na nápravu podmienok v dohodách na udržanie zamestnania („accords de maintien de l’emploi”) s cieľom zvýšiť ich využitie zo strany podnikov
v ťažkostiach. Prijať ďalšie opatrenia na nápravu systému
dávok v nezamestnanosti spolu so sociálnymi partnermi s cieľom
zaručiť udržateľnosť systému a súčasne
zabezpečiť, aby poskytoval vhodné stimuly pre návrat do zamestnania.
Zintenzívniť poradenstvo a odbornú prípravu pre starších pracovníkov
a opätovne posúdiť príslušné osobitné úpravy dávok v nezamestnanosti. 7. Presadzovať modernizáciu
odborného vzdelávania a odbornej prípravy, vykonať reformu povinnej
školskej dochádzky a prijať ďalšie opatrenia na zníženie
nerovností vo vzdelávaní, najmä posilnením opatrení proti predčasnému
ukončeniu školskej dochádzky. Zabezpečiť, aby aktívne politiky
trhu práce účinne podporovali najzraniteľnejšie skupiny. Zlepšiť
prechod zo školy do zamestnania, predovšetkým prijatím opatrení na ďalší
rozvoj učňovskej prípravy s osobitným zameraním na
nízkokvalifikované osoby. V Bruseli Za
Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25. [3] COM(2014) 411 final. [4] P7_TA(2014)0128 a P7_TA(2014)0129. [5] Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11. [6] C(2013) 8004 final. [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 81 final. [10] Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES)
č. 1466/97.