EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0634
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS on the Telecommunications Single Market
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o jednotnom telekomunikačnom trhu
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o jednotnom telekomunikačnom trhu
/* COM/2013/0634 final */
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o jednotnom telekomunikačnom trhu /* COM/2013/0634 final */
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU,
RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o jednotnom telekomunikačnom trhu 1. Politické a ekonomické
súvislosti Na ceste k
európskemu jednotnému telekomunikačnému trhu je nevyhnutne potrebný
výrazný pokrok. Je to mimoriadne dôležité pre strategické záujmy Európy, jej
hospodársky pokrok, ako aj pre samotné odvetvie telekomunikácií a pre
občanov, ktorí sú sklamaní z toho, že nemajú úplný a spravodlivý prístup k
telekomunikačným službám, ako je internet a mobilné služby. Spoľahlivý a
rýchly prístup k internetu bude s rozširovaním služieb cloud computingu
čoraz dôležitejší. Je potrebné, aby boli dostupné kvalitné siete, ktoré
môže zabezpečiť len dobre fungujúce odvetvie telekomunikácií, ktoré
sa preto pre Európu stáva predmetom strategického záujmu. V strategickom
záujme Európy je aj to, aby mala vlastnú kapacitu poskytovať občanom
bezpečné služby cloud computingu a aby si naďalej udržala významnú
kapacitu na výrobu telekomunikačných zariadení. Oba aspekty závisia od
ochoty dynamického odvetvia telekomunikácií investovať do štvrtej
generácie mobilných sietí a vysokorýchlostných pevných prístupových sietí. Veľká
väčšina občanov, podnikov, vlád a podnikateľov čoraz viac
závisí od prepojiteľnosti prostredníctvom telekomunikačných služieb.
V súčasnosti sa však prístup k týmto službám v Európe napriek
26-ročnému úsiliu o reformovanie vnútroštátnych telekomunikačných
trhov Európy a vytvorenie základov jednotného telekomunikačného trhu
podobá skôr lotérii. Na samotné
internetové hospodárstvo pripadá čoraz väčší podiel HDP a účinná
prepojiteľnosť a internetové inovácie v súčasnosti majú zásadný
význam pre rast produktivity vo všetkých odvetviach hospodárstva – od
zdravotnej starostlivosti cez energetiku až po verejné služby. Pri riešení
situácie odvetvia telekomunikácií preto už nejde len o toto odvetvie (na ktoré
pripadá len 9 % digitálneho hospodárstva Európy), ale aj o podporu
udržateľného rozvoja všetkých odvetví. Ďalší
významný krok smerom k jednotnému telekomunikačnému trhu by hospodárstvu
poskytol potrebný stimul tým, že by sa podporili nové zdroje hospodárskeho
rastu (ako napr. v odvetví mobilných aplikácií, v ktorom od roku 2008 vzniklo
794 000 nových pracovných miest, z ktorých takmer polovica pripadá na vývojárov
softvéru), podporili inovácie, vytvorili nové a udržateľné pracovné
miesta, aby sa obnovila konkurencieschopnosť Európy. So zreteľom
na tieto skutočnosti Európska rada v marci 2013 požiadala Komisiu, aby
čo najskôr predložila konkrétne opatrenia na vytvorenie jednotného trhu v
oblasti informačných a telekomunikačných technológií. Predložením
dnešného návrhu Komisia plní tento svoj záväzok. Odvetvie
elektronických komunikácií funguje globálne, keďže internet (a
prostredníctvom neho poskytované služby) presahuje hranice EÚ. Súčasné
iniciatívy je potrebné vidieť v súvislosti s vývojom v iných častiach
sveta, a preto sa v špecifických sektorových dohodách alebo pri obchodných
alebo investičných rokovaniach s našimi hlavnými partnermi musí
venovať náležitá pozornosť elektronickým komunikáciám a poskytovaniu
digitálnych služieb. 2. 26 rokov regulačnej
reformy telekomunikácií Vďaka
právnemu rámcu EÚ prešlo európske telekomunikačné prostredie
v priebehu jednej generácie liberalizáciou a vyvinulo sa od
statických monopolov verejných služieb na dynamický a konkurencieschopný
sektor. Po sebe nasledujúce balíky európskych právnych predpisov od
osemdesiatych rokov uvoľnili siete, posilnili hospodársku súťaž
a rozšírili výber, obmedzili náklady na mobilný roaming, dali
spotrebiteľom dôležité nové práva a podnietili konvergentné
a súdržné uplatňovanie spoločného rámca. Okrem toho
uplatňovanie právnych predpisov EÚ v oblasti hospodárskej súťaže
rozhodujúcim spôsobom prispelo k tomu, že na trhoch existuje hospodárska
súťaž, vďaka ktorej sa v celej EÚ znížili ceny a zlepšila sa kvalita
služieb poskytovaných spotrebiteľom. Cieľom
týchto zmien v právnych predpisoch EÚ v oblasti telekomunikácií bolo
držať krok s prelomovými zmenami v oblasti informačných a komunikačných
technológií: najskôr s mobilným telefonovaním a potom
s internetom. V súčasnosti tvorí odvetvie telekomunikácií
základňu pre digitálne produkty a služby, ktoré nám môžu
poskytovať podporu vo všetkých aspektoch nášho života a byť
motorom hospodárskeho oživenia v Európe. Úsilie EÚ
podporovať zdravé regulačné prostredie a hospodársku súťaž bolo
počas dlhého obdobia oporou zmien v tomto odvetví. Prostredníctvom
prelomových míľnikov, ako sú napríklad normy GSM a UMTS, EÚ vytvorila
prostredie na to, aby Európa a jej priemyselné subjekty mohli zaujať
vo svete vedúce postavenie. Liberalizácia časom priniesla na
vnútroštátnych trhoch hospodársku súťaž, spravodlivejšie ceny
a skutočný výber pre občanov a podniky. Regulačný
rámec musí držať krok s vývojom hospodárskej súťaže na európskych a
globálnych trhoch. Existujúci
regulačný rámec, ktorý zaviedla Komisia v roku 2007 a ktorý sa zameriaval
na posilnenie európskeho systému dohľadu a konzistentnú reguláciu
vnútroštátnych trhov, splnil svoj účel. Pri pohľade za hranice Európy
však vidieť, že silní prevádzkovatelia z USA, Japonska a Južnej Kórey v
nedávnej minulosti intenzívne investovali do rýchlych pevných a bezdrôtových
širokopásmových pripojení. V tomto globálnom kontexte je dôležité, aby Európa
nezaostávala. Okrem toho meniaca sa hospodárska a technologická klíma, ako aj
vplyv hospodárskej a finančnej krízy viedli k rýchlym a zrýchľujúcim
sa zmenám v celosvetovom telekomunikačnom odvetví, ktoré
zahŕňali aj významnú reštrukturalizáciu. Nový dopyt a nové aplikácie
v prípade služieb založených na údajoch ešte zvyšujú význam jednotného trhu,
keďže v porovnaní s ostatnými krajinami silná pozícia európskeho odvetvia
IKT (najmä v oblasti telekomunikácií) a širokopásmové pokrytie majú pre
konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva zásadný význam. Je to
viditeľné najmä v súčasnosti, keď Európa hľadá nové
možnosti rastu, aby prekonala krízu. Expanzia v
odvetví telekomunikácií by mala pomôcť posilniť celé hospodárstvo;
nie je udržateľné, aby sa usilovalo o prosperitu bez toho, aby
zohľadnilo požiadavky ostatných hospodárskych odvetví na
prepojiteľnosť a pritom sledovalo obchodné modely, ktoré sú založené
na nedostatku, a nie na bohatej ponuke. Preto sa toto odvetvie teraz musí
rozhodujúcim spôsobom reštrukturalizovať, aby sa zabránilo jeho
nezadržateľnému poklesu. Zachovanie súčasného stavu neprichádza do
úvahy. 3. Prekážky na jednotnom trhu Európska komisia
je odhodlaná zachovať a ďalej rozšíriť prínos, ktorý majú
telekomunikácie pre podniky a občanov. Avšak napriek všetkému dosiahnutému
pokroku odvetvie naďalej čelí mnohým prekážkam, bariéram
a výzvam, ktoré dohromady vytvárajú situáciu, v ktorej výhody
jednotného trhu ani zďaleka nemožno považovať v plnej miere za
využité. Nedávna štúdia ukázala, že ak by vnútorný trh s elektronickými
komunikáciami bol dobudovaný, hrubý domáci produkt (HDP) EÚ by mohol
vzrásť až o 110 miliárd EUR ročne.[1] Vcelku však
odvetvie telekomunikácií ešte stále nesie dedičstvo niekdajších národných
monopolov pôsobiacich prevažne na vnútroštátnom základe. Niektoré veľké
telekomunikačné spoločnosti pôsobia v niekoľkých
členských štátoch, ale žiadna z nich nie je prítomná vo všetkých.
Zatiaľ čo väčšina mobilných operátorov sa obmedzuje na vnútroštátny
trh, pôsobnosť mnohých prevádzkovateľov pevných sietí je dokonca
sústredená na určitý región. Tí, ktorí pôsobia v niekoľkých
členských štátoch, musia pracovať na základe rozdielnych pravidiel,
niekedy podľa odlišných požiadaviek a nápravných opatrení rôznych regulačných
orgánov, pričom v každom členskom štáte potrebujú samostatné
oprávnenie. Operátori, ktorí pôsobia vo viacerých členských štátoch, sa
okrem toho často nesprávajú ako skutoční európski operátori a
podľa všetkého sú spokojní s tým, že svoju činnosť vykonávajú v
každom členskom štáte samostatne. Na trhu pôsobí viac ako tisíc
prevádzkovateľov pevných sietí a stovky mobilných operátorov, ktorí síce v
mnohých prípadoch patria do väčších skupín, napriek tomu však pôsobia na
vnútroštátnej úrovni. Zároveň sa charakter tohto odvetvia čoraz viac
globalizuje a jeho ziskovosť závisí od rozsahu. Absencia
jednotného trhu sa zreteľne prejavuje takisto v oblasti cenotvorby.
Napríklad cena za volanie do inej krajiny EÚ alebo za používanie mobilného
zariadenia v inej krajine EÚ je z dôvodu poplatkov za hlasovú
a dátovú komunikáciu v roamingu a „medzinárodných“ sadzieb za volania
(v rámci EÚ) často oveľa vyššia ako domáce sadzby. Tieto
poplatky veľa občanov považuje za nespravodlivé a zároveň
predstavujú praktickú prekážku pri uplatňovaní slobôd spojených
s jednotným trhom. Okrem toho
spotrebitelia skôr využijú ponuku operátorov so sídlom v inom členskom
štáte, ak vedia, že tam platia rovnaké pravidlá: napríklad pravidlá týkajúce sa
transparentnosti, zmluvných podmienok, uľahčenia zmeny
prevádzkovateľa a pravidlá na zamedzenie blokovania alebo
spomaľovania online služieb ako súčasť opatrení na
zabezpečenie prístupu k otvorenému internetu. Rozptýlenie vnútroštátnych
snáh chrániť práva spotrebiteľov môže spôsobiť ďalšiu
fragmentáciu jednotného trhu. Rozdiely
v načasovaní, podmienkach a nákladoch na postupy pri nadobúdaní
frekvenčného spektra zatiaľ spôsobujú útlm investícií
a komplikujú vytvorenie integrovaných bezdrôtových sietí medzi krajinami.
Včasnejšia a predvídateľnejšia dostupnosť frekvenčného
spektra by v Európe umožnila väčšie rozšírenie cenovo dostupného
širokopásmového pripojenia, pričasto však zostáva viazaná na vnútroštátne
regulačné štruktúry. Nejednotná
regulácia pevných sietí často prináša nadmernú reguláciu, regulačnú
neistotu a nepredvídateľnosť, čo sťažuje plánovanie
investícií do rýchlych širokopásmových sietí „ďalšej generácie“. Ak by bol
jednotný trh harmonizovanejší, Európa by mohla využívať celoplošné
pokrytie rýchlou širokopásmovou sieťou a inovačnejšie nové digitálne
služby. Tieto rýchle telekomunikačné siete sú takisto kľúčovými
vstupmi pre mnoho iných odvetví, a to tak vo verejnej, ako aj
v súkromnej sfére. Silné a dynamické odvetvie telekomunikácií má
podstatný význam, ak má Európa využívať nové inovácie, napríklad tzv.
cloud computing, nové nástroje, ktoré využívajú veľké objemy údajov,
prepojené autá, inteligentnú výrobu, internet vecí, inteligentné mestá,
modernizovanú verejnú správu, elektronické zdravotníctvo, elektronické
vzdelávanie a tak ďalej. Vysokorýchlostné siete by sa ako také mohli
stať základom pre prosperujúci európsky digitálny ekosystém. Stručne
povedané, toto odvetvie trpí fragmentáciou pozdĺž vnútroštátnych hraníc,
nejednotnosťou regulácie a nedostatkom predvídateľnosti v rámci Únie,
neprimerane vysokými cenami za špecifické služby a nedostatkom investícií.
Riešenie týchto problémov má zásadný význam pre zabezpečenie
zamestnanosti, produktivity a rastu v Európe. Jednotný
telekomunikačný trh orientovaný na hospodársku súťaž by pomohol vyriešiť
tieto problémy. 4. Smerom k jednotnému
trhu v oblasti telekomunikácií Skutočný
jednotný trh v oblasti telekomunikácií je taký, kde: - spotrebitelia
môžu získavať služby od ktoréhokoľvek prevádzkovateľa v EÚ,
a to bez diskriminácie a bez ohľadu na to, kde majú bydlisko, - prevádzkovatelia
sú schopní konkurencieschopným spôsobom ponúkať služby mimo svojho
domovského členského štátu a predávať ich spotrebiteľom,
ktorí sa nachádzajú v celej EÚ, - sú odstránené
nadmerné poplatky za medzinárodné volania v rámci EÚ alebo za používanie
mobilného zariadenia v inom členskom štáte EÚ. Toto je
konečný cieľ, o ktorého dosiahnutie sa Európska komisia
prostredníctvom súčasného regulačného rámca už nejaký čas
usiluje. V konečnom dôsledku predpokladá postupné odstraňovanie
vnútroštátnych prekážok cezhraničnej hospodárskej súťaže vrátane
rozdielov vo vnútroštátnej odvetvovej regulácii, rôznych vnútroštátnych
právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa, pokiaľ ide o zmluvy s
poskytovateľmi telekomunikačných služieb, a rozličných
vnútroštátnych podmienok pre rozdelenie a prideľovanie
frekvenčného spektra. Predpokladá to aj rámec, ktorý je jednotnejší,
stabilný, vyznačuje sa právnou istotou, väčšou orientáciou na hospodársku
súťaž, vyššou úrovňou harmonizácie a viac podporuje investície,
čím sa zabezpečí väčší výber, rýchlejšie širokopásmové
pripojenie a lepšie cezhraničné služby. Komisia
naďalej zastáva názor, že skutočný jednotný trh spĺňajúci
jej predstavu si bude vyžadovať jednotný regulačný orgán EÚ
zodpovedný za výklad a vykonávanie harmonizovaného právneho rámca.
Jednotný trh by si vyžiadal aj jednotný systém ukladania regulačných
nápravných opatrení a prípadnú hlbšiu harmonizáciu rozdelenia a
prideľovania frekvenčného spektra. Je však jasné, že
proces budovania jednotného trhu v oblasti telekomunikácií je, podobne ako
v iných odvetviach, postupný proces, ktorý v rovnakej miere závisí od
správania účastníkov trhu aj od zásahov regulačných orgánov. Návrhy predložené
dnes predstavujú dôležitý medzikrok na ceste k dosiahnutiu tohto
konečného cieľa úplne integrovaného jednotného trhu prostredníctvom
riešenia niektorých prekážok, ktorých odstránenie môže pomôcť
zabezpečiť, aby toto odvetvie zohrávalo plnohodnotnú úlohu pri
naliehavom hľadaní východísk pre dosiahnutie rastu. Tento prístup je
založený na existujúcom rámci pre oblasť telekomunikácií a zameriava
sa na cezhraničné problémy, ktorým čelia prevádzkovatelia
a spotrebitelia, a na odstraňovanie prekážok pre investície.
Obsahuje konkrétne zmeny súčasného právneho rámca, ktoré predstavujú
prechodné kroky spoločne vytvárajúce „zlomový bod“, ktorý by mal
umožniť, aby trh smeroval k jednotnému celoeurópskemu trhu. V praxi ide
o: ·
riešenie niektorých rozdielov vo výklade medzi
národnými regulačnými orgánmi, zlepšenie spolupráce medzi nimi
a kontinuity riadenia, ako aj posilnenie úlohy Komisie, ·
riešenie problémov, ktorým čelia spotrebitelia
na roztrieštenom európskom trhu, zavedením určitých spoločných
spotrebiteľských noriem, odstránenie poplatkov za prichádzajúce volania
počas roamingu, ako aj neopodstatnených príplatkov za medzinárodné volania
v rámci EÚ, vytvorenie trhových podmienok, ktoré môžu viesť k urýchlenému
postupnému zrušeniu všetkých roamingových poplatkov v Európe a zavedenie novej,
spoločnej ochrany spotrebiteľa vrátane zabezpečenia prístupu k
otvorenému internetu. ·
poskytnutie nových obchodných príležitostí pre
odvetvie telekomunikácií tým, že sa zjednoduší investovanie do sietí a
poskytovanie a zabezpečovanie cezhraničných služieb, ako aj
harmonizáciu základných technických „vstupov“ (napr. frekvenčného spektra
pre bezdrôtové siete, prístupu k sieťam pre pevné širokopásmové
pripojenie), ·
posilnenie európskeho rozmeru súčasného
systému národných regulačných orgánov. Ako medzikrok Komisia navrhuje
posilniť úlohu predsedu Orgánu európskych regulátorov pre elektronické
komunikácie (BEREC), a to vytvorením miesta na plný pracovný čas
s trojročným funkčným obdobím, aby sa zabezpečilo
strategickejšie plánovanie a lepšia kontinuita. Na konci rokovaní
o preskúmaní regulačného rámca v roku 2009 sa Komisia formálne
zaviazala konať v oblasti prístupu k otvorenému internetu. Od
prijatia tohto záväzku a v každom prípade odvtedy, čo bol
vytvorený pôvodný rámec, význam internetového prístupu nesmierne vzrástol,
a to až do takej miery, že sa stal kľúčovým prvkom hospodárskej,
sociálnej a kultúrnej činnosti. Ako taký sa takisto stal ústrednou
a najhodnotnejšou zo služieb poskytovaných prevádzkovateľmi sietí
a poskytovateľmi internetových služieb. Existujú štyri dôvody, pre
ktoré sú naliehavo potrebné opatrenia v súvislosti s prístupom k
otvorenému internetu. Po prvé, vo svojej súčasnej podobe nedáva žiadnu
účinnú celoeurópsku záruku otvoreného prístupu, pričom existuje
jednoznačný a jasný dôkaz o tom, že služby sa blokujú alebo
spomaľujú (zhoršujú), čo poškodzuje záujmy spotrebiteľov
a tých poskytovateľov obsahu a aplikácií, ktorí čelia
riziku, že budú zablokovaní. Po druhé, prevádzkovatelia v oblasti
telekomunikácií a poskytovatelia obsahu a aplikácií vyvíjajú
„špecializované služby“, ktorých sociálna a ekonomická hodnota závisí od
záruky kvality – napr. v prípade TV cez internet, aplikácií v rámci
elektronického zdravotníctva ako napr. zobrazovanie s vysokým rozlíšením
v medicíne, videokonferencií a cloud aplikácií s intenzívnym
využívaním údajov kritických z hľadiska prevádzky podnikov. Tieto
inovácie ponúkajú príležitosti pre nové ekonomické činnosti, ale vyžadujú
si európsky regulačný rámec, ktorý stanovuje jasné podmienky pre vývoj
týchto služieb, v spojení s prosperujúcim internetovým ekosystémom. Po
tretie, národné regulačné orgány v súčasnosti nemajú podľa
európskeho rámca v oblasti telekomunikácií dostatočné právomoci, aby
zasiahli, keď chcú sankcionovať blokovanie alebo iné nevhodné postupy
riadenia dátových tokov, alebo ak chcú zachovať vitalitu otvoreného
internetu. Po štvrté, vnútroštátni tvorcovia politiky začínajú tento
problém riešiť najrôznejšími metódami, čím vzniká nové riziko pre
integrovanú správu siete. Cieľom návrhu nariadenia je riešiť tieto
otázky vyrovnaným a účinným spôsobom. 5. Riešenie investícií
a hospodárskej súťaže Druhým prvkom
tohto balíka, ktorý dopĺňa navrhované nariadenie a je s ním
vnútorne prepojený, je odporúčanie o metodikách výpočtu nákladov
a o nediskriminácii. Priamejším spôsobom sa zameriava na investície a
ďalšiu harmonizáciu metodík výpočtu nákladov. Cieľom je, aby
Európa zvýšila svoje investície do širokopásmových sietí. Tento cieľ je
podstatný pre udržanie konkurencieschopnosti v celosvetovom meradle,
investície sú však obmedzované v dôsledku právnej neistoty
a rozdielov medzi regulačnými orgánmi. Jednotnejšiu
a predvídateľnejšiu reguláciu, ako aj stabilnejšie regulačné
prostredie možno dosiahnuť 1. ďalšou harmonizáciou nákladov, ktoré
etablovaní prevádzkovatelia môžu účtovať za poskytnutie prístupu
k svojim metalickým sieťam iným a 2. zabezpečením toho, aby
„záujemcovia o prístup“ mali skutočne rovnocenný prístup
k sieťam. Ak sa zabezpečia takéto konkurenčné obmedzenia
a nediskriminácia, ceny za produkty „novej generácie“ budú skôr výsledkom
pôsobenia trhu než regulácie, zatiaľ čo ceny za prístup
k metalickým sieťam zostanú vo všeobecnosti stabilné a nebudú
umelo znižovať ceny za siete budúcnosti. Nejednotné
uplatňovanie pravidiel vo svojej súčasnej podobe vytvára právnu
neistotu pre všetkých účastníkov trhu a prekážky na vnútornom trhu.
Právna istota je osobitne dôležitá vzhľadom na to, že investície do
rýchlych širokopásmových sietí spôsobujú značné náklady, zatiaľ
čo dopyt po konečnom produkte je stále neistý. Objasnenia
uvedené v odporúčaní preto budú kľúčom k odstráneniu
neistoty: etablovaní prevádzkovatelia a záujemcovia o prístup budú
mať jasno v cenách, ktoré sa účtujú za prístup
k sieťam. 6. Plán dobudovania jednotného telekomunikačného
trhu v strednodobom horizonte Očakáva sa,
že strednodobé účinky navrhovaného právneho predpisu sa prejavia vo
väčšej slobode a vo väčšom množstve príležitostí pre účastníkov
na trhu a v posilnení konsolidačného trendu v odvetví. Dá sa
očakávať, že zosilnená hospodárska súťaž sprevádzajúca pokrok
Európy smerom k vytvoreniu skutočného jednotného trhu časom
povedie k zníženiu sektorovo špecifickej regulácie na základe analýzy
trhu. Jedným z výsledkov vytvorenia jednotného trhu by mala byť
skutočne väčšia tendencia smerom k účinnej hospodárskej
súťaži na relevantných trhoch s tým, že uplatňovanie právnych
predpisov na ochranu hospodárskej súťaže ex post sa
v čoraz väčšej miere považuje za dostatočné na
zabezpečenie fungovania trhu. Keď vznikne skutočný jednotný trh
s elektronickými komunikáciami, bude sa postupne musieť vyvíjať
aj geografický dosah trhov, pokiaľ ide o sektorovo špecifickú
reguláciu založenú na zásadách hospodárskej súťaže, ako aj
o uplatnenie samotných právnych predpisov v oblasti hospodárskej
súťaže. Ako ďalší
príspevok bude Komisia pracovať na preskúmaní odporúčania
o relevantných trhoch s cieľom zabezpečiť, aby sa
zároveň s rozvojom hospodárskej súťaže primerane znižovala ex
ante regulačná záťaž prevádzkovateľov. Na dobudovanie
jednotného telekomunikačného trhu budú potrebné ďalšie kroky, najmä
pokiaľ ide o lepšiu koordináciu regulačných nápravných opatrení.
Komisia v tejto súvislosti podnikne potrebné kroky, aby pripravila podmienky
pre ďalšie funkčné obdobie Komisie a na tento účel využije na
jednej strane existujúce nástroje právneho rámca a na druhej strane pripraví
preskúmanie spôsobu, ktorým je možné ešte viac zlepšiť existujúce
mechanizmy na zabezpečenie konzistentnosti regulácie. V rámci tohto
preskúmania, ktoré bude vo vhodnom čase zahŕňať aj
rozsiahle verejné konzultácie, by sa mala zhodnotiť aj prospešnosť
jednotného regulačného orgánu EÚ pre odvetvie telekomunikácií. V
preskúmaní by sa mohlo riešiť aj vytvorenie rovnakých podmienok vzhľadom
na pravidlá, ktoré sa vzťahujú na online služby „over-the-top“ v porovnaní
s telekomunikačnými službami, a vznikajúce problémy týkajúce sa
konvergencie medzi audiovizuálnymi a telekomunikačnými službami a trhmi. 7. Záver Víziou Komisie
je, aby EÚ mala dynamické a konkurencieschopné telekomunikačné
odvetvie. Toto odvetvie by sa vyznačovalo určitým počtom silných
prevádzkovateľov pôsobiacich v niekoľkých členských
štátoch, ako aj mimo EÚ, a väčším počtom menších, skôr miestnych
spoločností, pričom všetky z nich by ponúkali infraštruktúru alebo
služby zodpovedajúce aktuálnemu stavu vývoja techniky. Bude poskytovať
infraštruktúru a služby potrebné pre prosperujúce otvorené digitálne
hospodárstvo, čím podporí digitálny rast, zamestnanosť
a príležitosti v Európe. Týmto súborom
opatrení Komisia opätovne potvrdzuje svoj záväzok dosiahnuť ciele
Digitálnej agendy pre Európu v oblasti širokopásmového pripojenia, čo by
sa mohlo zabezpečiť vytvorením kombinácie prevádzkovateľov
(etablovaní a alternatívni prevádzkovatelia, prevádzkovatelia pevných
a bezdrôtových sietí), ktorí by priniesli široké a konkurencieschopné
spektrum ponúk služieb a obsahu s vysokou kvalitou. Takéto pokrytie
širokopásmovým pripojením je nevyhnutné na to, aby nové online služby mohli
dosiahnuť kritický objem, a to od inteligentných sietí a inteligentných
miest až po univerzálny cloud computing alebo internet vecí. Zároveň by
Európe zabezpečilo popredné postavenie v oblasti digitálneho
hospodárstva s modernou digitálnou infraštruktúrou, pomocou ktorej
občania môžu v plnej miere využívať potenciál internetu
a podniky obstáť v celosvetovej konkurencii. Vzhľadom na
uvedené súvislosti Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby
preskúmali a prijali navrhované nariadenie, ktoré je orientované na
cieľ, ako vec najvyššej politickej priority. [1] Ecorys, TU Delft et al., Steps Towards a Truly
Internal Market for e-Communications, 2013.