EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52010IP0189
Implementation of the synergies of research and innovation earmarked funds in Regulation (EC) No 1080/2006 concerning the European Fund of Regional Development and the Seventh Framework Programme for Research and Development European Parliament resolution of 20 May 2010 on the implementation of the synergies of research and innovation earmarked Funds in Regulation (EC) No 1080/2006 concerning the European Fund of Regional Development and the Seventh Framework Programme for Research and Development in cities and regions as well as in the Member States and the Union (2009/2243(INI))
Vykonávanie súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (2009/2243(INI))
Vykonávanie súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (2009/2243(INI))
Ú. v. EÚ C 161E, 31.5.2011, p. 104–111
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
31.5.2011 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
CE 161/104 |
Štvrtok 20. mája 2010
Vykonávanie súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii
P7_TA(2010)0189
Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (2009/2243(INI))
2011/C 161 E/16
Európsky parlament,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej hlavy XVII, XVIII a XIX,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (1),
so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (2),
so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) (3),
so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES z 24. októbra 2006, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013) (4),
so zreteľom na svoje uznesenie z 10. mája 2007 o príspevku budúcej regionálnej politiky k inovačnej kapacite Európskej únie (5),
so zreteľom na svoje uznesenie z 24. mája 2007 o uvedení poznatkov do praxe: všeobecná inovačná stratégia pre Európu (6),
so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o zelenej knihe o územnej súdržnosti a stave diskusie o budúcej reforme politiky súdržnosti (7),
so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o osvedčených postupoch v oblasti regionálnej politiky a prekážkach vo využívaní štrukturálnych fondov (8),
so zreteľom na rozhodnutie z 24. marca 2009 o uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007 – 2013: výsledky rokovaní o národných stratégiách súdržnosti a operačných programoch (9),
so zreteľom na štúdiu uverejnenú Európskym parlamentom s názvom Súčinnosť medzi 7. rámcovým programom EÚ pre výskum, rámcovým programom pre konkurencieschopnosť a inováciu a štrukturálnymi fondmi,
so zreteľom na štúdiu uverejnenú Európskym parlamentom s názvom Prechod k územnému rozloženiu európskych politík výskumu, vývoja a inovácií,
so zreteľom na štúdiu uverejnenú Európskym parlamentom s názvom Štrukturálne fondy – podpora inovácie – výzvy v oblasti vykonávania na obdobie 2007 – 2013 a ďalej,
so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. augusta 2007 s názvom Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii – Príspevok k väčšiemu hospodárskemu rastu a k zvýšeniu počtu a kvality pracovných miest (KOM(2007)0474),
so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2007 s názvom Členské štáty a regióny uskutočňujúce lisabonskú stratégiu pre rast a zamestnanosť prostredníctvom politiky súdržnosti EÚ na obdobie 2007 – 2013 (KOM(2007)0798),
so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. mája 2008 o výsledkoch rokovaní týkajúcich sa stratégií a programov kohéznej politiky na programové obdobie 2007 – 2013 (KOM(2008)0301),
so zreteľom na 20. výročnú správu Komisie z 21. decembra 2009 o implementácii štrukturálnych fondov (2008) (KOM(2009)0617),
so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie zo 14. novembra 2007 o regiónoch uskutočňujúcich inováciu prostredníctvom politiky súdržnosti (SEK(2007)1547),
so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 24. novembra 2009 o konzultácii o budúcej stratégii EÚ do roku 2020 (KOM(2009)0647),
so zreteľom na piatu správu Komisie z 19. júna 2008 o pokroku v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti – Prosperujúce regióny, prosperujúca Európa (KOM(2008)0371) (Piata správa o pokroku),
so zreteľom na šiestu správu Komisie z 25. júna 2009 o pokroku v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti – Tvorivé a inovačné regióny (KOM(2009)0295) (Šiesta správa o pokroku),
so zreteľom na oznámenie výboru pre vedecký a technický výskum (CREST) zo 4. decembra 2006 o správe s názvom Ponaučenia pre politiky v oblasti výskumu a vývoja na základe národných programov reforiem a správy o pokroku z roku 2006 (CREST1211/06),
so zreteľom na sprievodcu Komisie s názvom Konkurencieschopné európske regióny vďaka výskumu a inovácii – Praktický sprievodca možnosťami financovania výskumu a inovácie zo zdrojov EÚ,
so zreteľom na správu Európskeho strategického fóra pre výskumné infraštruktúry s názvom Európsky plán výskumných infraštruktúr, správa za rok 2006,
so zreteľom na nezávislú správu vypracovanú na žiadosť Komisie s názvom Program reformovanej politiky súdržnosti (správa od Fabrizia Barcu) (2009),
so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanovisko Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A7-0138/2010),
A. |
keďže v obnovenej lisabonskej stratégii sa prisudzuje vysoká priorita výskumu a inovácii s cieľom reagovať na výzvy, akými sú zmena klímy a rastúca svetová hospodárska súťaž; keďže pokrízová éra stimulujúca rast a pracovné miesta prostredníctvom výskumu a inovácie sa stala ešte dôležitejšou a tvorí základný cieľ navrhovanej stratégie EÚ do roku 2020, |
B. |
keďže vykonávanie výskumu a inovácií je potrebné pre všetky sociálne vrstvy a musí byť zamerané na zlepšenie sociálnych a hospodárskych podmienok obyvateľstva, |
C. |
keďže európska podpora výskumu a inovácie sa prvotne realizuje prostredníctvom politiky výskumu, inovácie a súdržnosti, ktorej hlavnými nástrojmi sú štrukturálne fondy, siedmy rámcový program pre výskum a rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI), |
D. |
keďže politika súdržnosti je základným pilierom v procese európskej integrácie a jednou z najúspešnejších politík EÚ, zjednodušuje konvergenciu medzi čoraz rozdielnejšími regiónmi a podporuje rast a zamestnanosť, |
E. |
keďže najefektívnejšia realizácia inovácie prebieha na regionálnej úrovni v blízkosti jej účastníkov, ako sú napríklad univerzity, verejné výskumné organizácie alebo priemysel, podporovaním partnerstiev pri výmene poznatkov a overených postupov medzi regiónmi, |
F. |
keďže druhé strategické usmernenie Spoločenstva o súdržnosti na obdobie 2007 – 2013 odkazuje na zlepšenie poznatkov a inovácie pre rast, v dôsledku čoho sa vyčlenilo 25 % z celkovej sumy finančných prostriedkov, |
G. |
keďže vzhľadom na komplexnosť súčasných výziev je potrebné vytvoriť integrovanú kombináciu týchto politík; keďže spoločnosť založená na vedomostiach vyžaduje viac než len súhrn činností rôznych odvetví, súčinnosť medzi subjektmi a nástrojmi je veľmi dôležitá, aby sa navzájom posilňovali a podporovali udržateľné vykonávanie výskumných a inovačných projektov, a poskytovali tak lepšie zhodnotenie výsledkov výskumu v podobe konkrétnych koncepcií nových produktov v regiónoch, |
H. |
keďže zatiaľ čo niektoré prvky architektúry týchto nástrojov, ako sú rovnaký časový rámec a súlad s lisabonským programom, umožňujú súčinnosť, stále existujú rozdiely, ako sú rôzne právne základy, tematické alebo územné zameranie či spoločné alebo centralizované riadenie, |
Politika súdržnosti dosahujúca ciele v oblasti výskumu a inovácie
1. |
oceňuje, že v období 2007 – 2013 všetky členské štáty venovali v súlade s druhým strategickým usmernením Spoločenstva o súdržnosti podstatný objem svojich celkových pridelených finančných prostriedkov na výskum a vývoj, inováciu a rozvoj vedomostného hospodárstva, čo vyústilo do 246 vnútroštátnych alebo regionálnych operačných programov s približne 86 miliardami EUR vyčlenenými na výskum a inováciu, z ktorých 50 miliárd EUR už bolo vyčlenených na základný výskum a rozvoj a inovácie; poznamenáva, že hlavným zdrojom európskej podpory v tejto oblasti sa stala politika súdržnosti, ktorá rozpočtom konkuruje siedmemu rámcovému programu (50,5 miliardy EUR) a PKI (3,6 miliardy EUR) poukazuje na efektívnosť a možnosť určenia kvantifikovaných cieľov, pokiaľ ide o sumy vyčlenené na výdavky na výskum a rozvoj; |
2. |
víta skutočnosť, že existujú nové spôsoby financovania, a zdôrazňuje potenciál iniciatívy JEREMIE a finančného nástroja Komisie a skupiny Európskej investičnej banky na zdieľanie rizík pri rozširovaní príležitostí inovačných podnikov na získanie financovania; odporúča, aby regionálni účastníci využívaním týchto nových príležitostí dopĺňali financovanie zo štrukturálnych fondov; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu účinnej koordinácie verejných a súkromných investícií; |
3. |
očakáva strategickú správu Komisie uvedenú v článku 30 ods. 2 všeobecného nariadenia; zastáva názor, že správa poskytne komplexný prehľad o výkonnosti členských štátov v realizovaní cieľov na obdobie 2007 – 2009 a bude základom na diskusiu o budúcich vyhliadkach politiky súdržnosti; |
4. |
opakuje potrebu integrovaného viacúrovňového prístupu správy k špecifickým politikám v EÚ; zdôrazňuje, že funkčný viacúrovňový systém správy je predpokladom na stanovenie a účinnú realizáciu účelových cieľov; pripomína, že zodpovednosť za realizáciu štrukturálnych fondov nesú vnútroštátne a regionálne orgány, zatiaľ čo PKI a siedmy rámcový program centrálne riadi Komisia; uvedomuje si administratívnu rôznorodosť, ktorá existuje na úrovni členských štátov, a vyjadruje presvedčenie, že je dôležité určiť úroveň rozhodovania, ktorá je najúčinnejšia pre občanov; |
5. |
považuje za dôležité koordinovať politiky Spoločenstva, ktoré sa zúčastňujú na dosahovaní hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; považuje za nevyhnutné, aby sa lepšie analyzoval ich vplyv na územie a súdržnosť s cieľom podporovať účinnú súčinnosť a identifikovať a podporovať najlepšie európske opatrenia zamerané na podporu investícií do inovácií na miestnej a regionálnej úrovni; pripomína, že je potrebné zohľadniť rôznu sociálno-ekonomickú situáciu troch typov regiónov (konvergencia, prechod a konkurencieschopnosť), ako aj rôzne tvorivé a inovačné schopnosti a podnikateľského ducha; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že z investícií do výskumu a vývoja, ako aj do inovácií, vzdelávania a technológií, ktoré účinne využívajú zdroje, budú mať prospech nielen tradičné odvetvia a vidiecke oblasti, ale aj hospodárstva s vysoko kvalifikovanými službami, čím sa posilní hospodárska, sociálna a územná súdržnosť; |
6. |
zdôrazňuje veľký potenciál miest pri realizácii výskumu a inovácie; zastáva názor, že inteligentnejšia mestská politika založená na technologickom pokroku, zaoberajúca sa skutočnosťou, že 80 % európskej populácie žije v mestách, kde sa vyskytuje najviac výrazných sociálnych rozdielov, by prispela k udržateľnému hospodárskemu rastu; vyzýva preto, aby sa mestský rozmer zahrnul do budúcej politiky súdržnosti; |
Súčinnosť medzi štrukturálnymi fondmi, 7. rámcovým programom a PKI
7. |
uznáva, že prostredníctvom vyčlenenia finančných prostriedkov na obdobie 2007 – 2013 je politika súdržnosti lepšie prispôsobená na vytváranie súčinnosti s politikami pre výskum a inováciu a že zároveň je v 7. rámcovom programe a PKI čoraz dôležitejší územný rozmer; žiada, aby sa bral do úvahy mechanizmus vyčlenenia prostriedkov na základe na výkonnosti s výraznejším tematickým dôrazom, čo umožňuje primerané politické reakcie na nové výzvy; |
8. |
konštatuje, že výdavky na rámcový program na výskum, rozvoj a inovácie sa prerozdeľujú na základe kritéria excelentnosti a zahŕňajú prístup pre účastníkov s väčšou konkurencieschopnosťou, čo si vyžaduje veľkú technickú kapacitu a dobré znalosti o administratívnych a finančných postupoch; zdôrazňuje, že táto situácia vedie k vysokej koncentrácii hospodárskych centier a najrozvinutejších regiónov EÚ, čím obmedzuje pozitívnu súčinnosť v skupine regiónov a členských štátov, ktoré idú správnym smerom, ale ešte nedosiahli cieľ; poukazuje na to, že nárast rozdielov medzi regiónmi v súvislosti s možnosťami výskumu a inovácie a zabezpečenie skutočnej súdržnosti politík predstavuje problémy, ktoré je potrebné riešiť na úrovni politiky súdržnosti, ako aj politiky výskumu a rozvoja, a to bez ohľadu na skutočnosť, že vykonávacie orgány pôsobia na rôznych úrovniach (na nadnárodnej, národnej a nižšej než národnej úrovni) a riadia sa odlišným princípom (súdržnosť proti excelentnosti); |
9. |
trvá na tom, že účinnosť inovácií závisí od intenzity dosiahnutej súčinnosti, a vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že existujúce možnosti takejto súčinnosti vo financovaní stále nie sú dosť známe; vyzýva regióny ako hlavných aktérov, pokiaľ ide o informácie a schopnosť analýzy, ako aj členské štáty, aby zvýšili snahy na zlepšenie komunikácie; zdôrazňuje, že účinná súčinnosť si vyžaduje komplexný súbor vzťahov medzi subjektmi, ktoré vytvárajú, šíria, podporujú a uplatňujú rôzne druhy vedomostí; takisto zdôrazňuje, že rôzne vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, ktoré riadia siedmy rámcový program, PKI a štrukturálne fondy, musia mať na zreteli možnosti, ktoré ponúka každý z týchto nástrojov, a požaduje lepšiu koordináciu medzi týmito aktérmi a politikami; |
10. |
zdôrazňuje, že zásahy zamerané na výskum a inováciu by mali využívať regionálne výhody a kapacity a mali by tvoriť súčasť regionálnej stratégie inovácie založenej na inteligentnej inovácii; domnieva sa, že tieto stratégie vyžadujú posilnenie úlohy regiónov a miest pri stanovení a realizácii priorít v rámci EÚ a jednotlivých štátov; vyzýva preto na posúdenie možnosti opätovného stanovenia inovačných činností v rámci štrukturálnych fondov s cieľom podporiť regionálne inovačné stratégie; |
11. |
všíma si existujúce možnosti kombinovaného financovania; zdôrazňuje však, že zmiešané financovanie nie je povolené medzi štrukturálnymi fondmi a rámcovými programami; zdôrazňuje, že nástroje možno kombinovať, aby pokryli doplnkové, ale samostatné činnosti, ako v prípade výskumnej infraštruktúry, alebo následné súčasti súvisiacich projektov, ako je rozvoj a ďalší postup novej výskumnej myšlienky, ako aj projektov v rámci rovnakej siete alebo skupiny; |
12. |
je presvedčený, že skutočnosť, že miešané financovanie medzi štrukturálnymi fondmi a rámcovými programami nie je povolené, bráni regiónom využívať finančné prostriedky súčasne z oboch nástrojov, a že účinné vzostupné strategické procesy na regionálnej, ako aj vnútroštátnej úrovni by mohli pomôcť odstrániť medzery alebo prekrývanie pri financovaní zo zdrojov štrukturálnych fondov, z FP7 a CIP; |
13. |
zdôrazňuje, že súčinnosť je účinná najmä pri budovaní kapacít; v tejto súvislosti pripomína riadenie projektového financovania v rámci Európskeho strategického fóra pre výskumné infraštruktúry (ESFRI) a potrebu koordinovať priority EÚ pri financovaní výskumu na regionálnej a vnútroštátnej úrovni; |
14. |
zdôrazňuje, že súčinnosť ide nad rámec doplnkového financovania projektu; berie do úvahy, že tvorba kapacít, vytváranie sietí a prenos vedomostí je dôležitou formou súčinnosti a poznamenáva, že všetky nástroje ponúkajú príležitosti na takéto výmeny; |
15. |
konštatuje, že skutočné synergie z hľadiska priameho príjemcu finančných prostriedkov závisia od organizačnej a strategickej schopnosti príjemcu skombinovať podporu z rôznych nástrojov EÚ; vyzýva regionálnych aktérov, aby vypracovali regionálne stratégie, ktoré môžu uľahčiť kombinovanie financovania; |
16. |
odporúča, aby členské štáty a Komisia vyčlenili dostatočné finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov na výskum a inovácie, predovšetkým udržateľné inovácie, a aby posilnili výskumné kapacity; zdôrazňuje potrebu podporovať a uplatňovať úspešné modely vo vedomostnom trojuholníku a zabezpečiť udržateľný rozvoj regionálnych výskumných a strategických rámcov zameraných na inovácie v spolupráci s podnikmi, výskumnými strediskami, univerzitami a verejnými orgánmi; zdôrazňuje potenciál znalostných regionálnych inovačných zoskupení v mobilizovaní regionálnej konkurencieschopnosti a víta zahrnutie rozvoja zoskupení do PKI aj 7. rámcového programu (opatrenie Regióny znalostí v 7. rámcovom programe); poukazuje na nové vedomostné a inovačné spoločenstvá (KIC), vytvorené v rámci Európskeho inovačného a technologického inštitútu (ETI), ktoré prepájajú hlavné európske regionálne zoskupenia vedomostí; poznamenáva, že výmena vedomostí v regionálnych zoskupeniach sa môže zjednodušiť aj štrukturálnymi fondmi; zdôrazňuje, že takéto zoskupenia predstavujú veľkú príležitosť najmä pre znevýhodnené regióny; |
17. |
vyzýva regionálne a miestne orgány, aby lepšie využívali štrukturálne fondy na budovanie výskumných, vedomostných a inovačných kapacít vo svojich regiónoch, napríklad prostredníctvom vytvorenia výskumnej infraštruktúry, čím im umožnia podieľať sa na výskumných a inovačných aktivitách EÚ; povzbudzuje regióny, aby si stanovili priority štrukturálnych fondov v oblasti výskumu a vývoja, ktoré budú dopĺňať priority stanovené v rámci FP7, a žiada o dlhodobé plánovanie na regionálnej úrovni s cieľom dosiahnuť súčinnosť vyplývajúcu zo vzájomného tematického dopĺňania sa medzi nástrojmi financovania; |
18. |
zdôrazňuje význam analyzovania, spoločného využívania a integrovania osvedčených postupov týkajúcich sa súčinnosti medzi politickými nástrojmi; v tejto súvislosti víta snahy Komisie o zlepšenie spolupráce medzi útvarmi a vyzýva ju na intenzívnejšie analyzovanie potrieb a potenciálu výskumu a inovácií na regionálnej úrovni, najmä vo vzťahu k získavaniu dostupných kvalitatívnych údajov, ako aj na analyzovanie vzájomných vzťahov s inými nástrojmi v rámci hodnotiacich štúdií týkajúcich sa ktoréhokoľvek z troch nástrojov financovania s cieľom poskytnúť spoločné usmernenia; |
19. |
berie s uspokojením do úvahy Praktického sprievodcu možnosťami financovania výskumu a inovácie zo zdrojov EÚ; odporúča, aby v budúcnosti boli takéto usmerňujúce poznámky poskytnuté ihneď po nadobudnutí účinnosti právnych rámcov; očakáva pracovný dokument útvarov Komisie obsahujúci príklady súčinnosti v praxi; vyzýva Komisiu, aby tento proces uľahčovala, presadzovala výmenu osvedčených postupov a posúdila možnosť poskytnúť dodatočnú odbornú podporu v oblasti programov finančnej podpory Spoločenstva prostredníctvom metodických pokynov poskytnutých vopred a „príručky“ pre praktické riadenie a správu výskumných a inovačných projektov s cieľom dosiahnuť plánované výsledky; |
20. |
vyzýva Komisiu, aby zjednodušila byrokraciu v súvislosti so 7. rámcovým programom a PKI s cieľom zvýšiť účinky súčinnosti so štrukturálnymi fondmi; |
21. |
vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu o možnosti zjednodušenia podávania žiadostí z rôznych programov podpory v rámci počítačových programov pomocou jednotných príručiek; |
22. |
povzbudzuje Komisiu, aby pokračovala vo svojich činnostiach zameraných na posilnenie súčinnosti a na pravidelné informovanie Európskeho parlamentu o ich vývoji, najmä o situácii vertikálnej spolupráce medzi EÚ a vnútroštátnymi a regionálnymi subjektmi; |
23. |
podporuje užšiu spoluprácu medzi kontaktnými miestami pre FP7, manažérmi programov výskumu a vývoja a agentúrami pre inovácie, čím sa umožní financovanie rôznych aspektov alebo fáz projektov výskumu a vývoja z rozličných zdrojov; |
Odporúčania so zreteľom na ďalšie programové obdobie
24. |
víta dôraz v návrhu stratégie EÚ do roku 2020 na vzájomnú závislosť medzi politikami, význam politickej integrácie a potreby lepšej súčinnosti a silnejšieho partnerstva pri tvorbe a uskutočňovaní verejných politík; žiada zohľadniť potrebu vyjadrenú mestami a regiónmi, ktorá sa týka komplexnejšieho rámca v troch politických oblastiach, ako aj v štruktúre technického prepojenia v rámci Komisie, vďaka čomu môže monitorovať a koordinovať súčinnosť v oblasti programov inovácií a výskumu a vývoja, a zohľadnenie tejto potreby pri tvorbe a vykonávaní nástrojov financovania EÚ a nariadení o štátnej pomoci; takisto žiada, aby územná súdržnosť zohrávala v tejto súvislosti osobitnú úlohu; |
25. |
domnieva sa, že budúce programy v oblasti výskumu, vývoja a inovácií musia dopĺňať úsilie členských štátov, posilniť ich orientáciu a dynamiku so zameraním na obnovenie vedúcej úlohy a šírenie vedomostí, inovácií, rozvoja a vnútroštátnych investícií do výskumu, vývoja a inovácií; |
26. |
poznamenáva, že na upevnenie vedomostí a inovácie ako hnacej sily budúceho hospodárskeho rastu je potrebné zlepšiť kvalitu vzdelávania, posilniť výsledky výskumu, podporiť inováciu a prenos vedomostí v celej Únii, plne využívať informačné a komunikačné technológie, zabezpečiť, aby sa inovačné myšlienky stali novými produktmi a službami, ktoré vytvárajú rast a kvalitné pracovné miesta a pomáhajú čeliť výzvam vyplývajúcim zo spoločenských zmien v Európe a vo svete, podporiť podnikanie, venovať prioritnú pozornosť potrebám používateľov a príležitostiam trhu a zabezpečiť dostupné a dostatočné financovanie, v rámci ktorého budú kľúčovú úlohu zohrávať štrukturálne fondy; |
27. |
podporuje tri vzorové iniciatívy stratégie EÚ do roku 2020 s cieľom dosiahnuť inteligentný rast, ako sú „Únia pre inováciu“, „Mládež v pohybe“ a „Digitálna agenda pre Európu“, pričom pri ich vykonávaní budú veľmi dôležitú úlohu zohrávať štrukturálne fondy; |
28. |
berie do úvahy, že silná a dobre financovaná regionálna politika EÚ v prospech všetkých regiónov Európskej únie je predpokladom pre dosahovanie cieľov stratégie EÚ do roku 2020 s cieľom zabezpečiť inteligentný, udržateľný a integračný rast, ktorý sa bude vyznačovať vysokou mierou zamestnanosti a produktivity, ako aj pre dosahovanie sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam, ktorý stratégia EÚ do roku 2020 prikladá oblasti výskumu a inovácií; |
29. |
zdôrazňuje, že je potrebné zrevidovať a skonsolidovať úlohu nástrojov EÚ zameraných na podporu inovácie (štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, rámcový program pre výskum a vývoj, PKI a Európsky strategický plán energetickej technológie – plán SET), a to s cieľom zracionalizovať administratívne postupy, uľahčiť prístup k finančným prostriedkom, najmä pre MSP, zaviesť mechanizmy inovačných stimulov zameraných na dosiahnutie cieľov týkajúcich sa inteligentného, udržateľného a integračného rastu a na podporu väčšej spolupráce s EIB; |
30. |
domnieva sa, že štrukturálne fondy sú vhodným nástrojom na pomoc miestnym a regionálnym orgánom v ich snahe podporovať tvorivosť a inováciu; zdôrazňuje potrebu väčšej flexibility, aby sa zabezpečilo rýchle využívanie týchto finančných prostriedkov na podporu inovačných podnikateľských iniciatív; v tejto súvislosti zdôrazňuje pridanú hodnotu politiky súdržnosti, v širokom rozsahu predovšetkým pre malé a stredné podniky, ktorým poskytuje ľahko dostupnú podporu a lepší prístup k výskumu a prenosu technológií a inovácií, zameraným na praktické využitie; |
31. |
odporúča, aby sa všetky nepoužité prostriedky z daného regiónu na základe ustanovení N+2 a N+3 opätovne presmerovali do regionálnych projektov a iniciatív Spoločenstva; |
32. |
pripomína, že územná súdržnosť má horizontálny mnohoodvetvový charakter, a preto politiky Únie musia prispievať k jej dosiahnutiu; opakuje, že táto koncepcia nie je obmedzená na účinky regionálnej politiky, ale zameriava sa aj na koordináciu s ďalšími politikami Únie, ktoré sú zacielené na trvalo udržateľný rozvoj a poskytujú hmatateľné výsledky na regionálnej úrovni, s cieľom rozvíjať a plne využívať osobitné formy regionálneho potenciálu a zvýšiť ich dosah na konkrétne územie, čo podporí konkurencieschopnosť a atraktívnosť regiónov a povedie k územnej súdržnosti; zastáva názor, že koncentrácia, spolupráca a prepojenie sú kľúčovými prvkami územnej súdržnosti v záujme dosiahnutia vyváženejšieho územného rozvoja v EÚ; |
33. |
zdôrazňuje potrebu politík, ktoré sú založené na konkrétnom mieste, a zastáva názor, že mestá a regióny by mali podporovať inteligentnú a udržateľnú špecializáciu vymedzením niekoľkých priorít inovácie na základe cieľov EÚ a ich potrieb stanovených v ich regionálnych inovačných stratégiách a zamerať účelové zdroje EÚ na tieto vymedzené priority; zastáva názor, že schopnosť regionálnych politických činiteľov a podnikateľov priťahovať a premieňať vedomosti na udržateľnú konkurenčnú výhodu je rozhodujúca pre hospodársky výkon regiónu s pridanou hodnotou aj pre okolité regióny vrátane častí susediacich členských štátov; |
34. |
zdôrazňuje, že výskum a inovácie, najmä v oblasti rozvoja nízkouhlíkových alebo bezuhlíkových emisií a úspor energie, majú kľúčový význam pri riešení globálnych výziev, ako je napríklad zmena klímy, bezpečnosť dodávok energie a zlepšovanie konkurencieschopnosti na regionálnej a miestnej úrovni; |
35. |
podporuje návrh Výboru regiónov na vytvorenie „virtuálnej siete tvorivosti“ dostupnej pre všetkých (podniky, miestne a regionálne subjekty, ústredné orgány štátnej správy, súkromný sektor a občanov), ktorá by poskytovala poradenstvo, podporu a prístup k rizikovému kapitálu a technickým službám; poznamenáva, že skutočnosť, že ide o virtuálnu sieť, má tú výhodu, že by obyvateľom žijúcich na ostrovoch, najvzdialenejším regiónom, vidieckym, horským a riedko osídleným oblastiam umožnila ľahší prístup k odbornému poradenstvu, vzdelávaniu a vedomostiam, k podpore podnikania a k finančnému poradenstvu; |
36. |
poznamenáva, že nadnárodná spolupráca je základom 7. rámcového programu a PKI a že územná spolupráca (prostredníctvom nadnárodných, medziregionálnych a cezhraničných programov) je zameraná najmä na štrukturálne fondy; žiada Komisiu, aby v budúcnosti posilnila cieľ európskej územnej spolupráce jeho ďalším presadzovaním; vyzýva Komisiu, aby posúdila možnosti zvýšenia územnej spolupráce v oblasti inovácie v rámci každého cieľa politiky súdržnosti; poukazuje na to, že viac vedomostí o výsledkoch siedmeho rámcového programu a PKI na regionálnej úrovni by uľahčilo praktickú koordináciu medzi regionálnou politikou EÚ a týmito programami; naliehavo žiada Komisiu, aby tejto koordinácii venovala náležitú pozornosť; pobáda členské štáty, aby prijali ďalšie opatrenia zamerané na účinnú nadnárodnú spoluprácu prostredníctvom vyvíjania ucelených regionálnych alebo národných stratégií na dosiahnutie súčinnosti; takisto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zjednodušili prípravu a dostupnosť údajov o tejto problematike; |
37. |
zdôrazňuje, že v rámci siedmeho rámcového programu sa udeľuje podpora nadnárodnej spolupráci v jej rôznych formách v rámci EÚ, ako aj mimo nej v mnohých tematických oblastiach, ktoré zodpovedajú hlavným oblastiam poznatkov a technológie, v rámci ktorých je dôležitá podpora a posilnenie kvality výskumu s cieľom riešiť sociálne, hospodárske, environmentálne a priemyselné výzvy, ktorým čelí Európa; |
38. |
žiada Komisiu, aby analyzovala dosah už prijatých opatrení zameraných na zjednodušenie riadenia štrukturálnych fondov s cieľom pripraviť budúci legislatívny rámec; |
39. |
uznáva, že zdieľané aj centralizované riadenie si vyžadujú špecifické pravidlá a že prístup zhora nadol uplatňovaný v rámci siedmeho rámcového programu a PKI a prístup zdola nahor v rámci štrukturálnych fondov majú každý svoje opodstatnenie; zdôrazňuje však potrebu harmonizovať pravidlá, postupy a procesy (pravidlá oprávnenosti, štandardné jednotkové náklady, paušálne sumy atď.) riadiace rôzne nástroje a zabezpečiť lepšiu koordináciu (harmonogramov výziev na predkladanie návrhov, predmetov a typov výziev atď.); vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti v tomto smere, bez toho, aby boli dotknuté právomoci členských štátov a regiónov v rámci spoločného riadenia, pričom bude podporovať administratívnu kultúru, ktorá presadzuje multidisciplinárny prístup prostredníctvom spoločných medziodvetvových stratégií vo viacerých tematických oblastiach a prostredníctvom nepretržitého dialógu medzi rôznymi politickými spoločenstvami s cieľom posilniť politickú súdržnosť; vyzýva Komisiu, aby zjednodušila administratívu príslušných fondov, a žiada, aby sa zároveň s využívaním súčinností a súčasným zvyšovaním ich dosahu podporovali aj špecifické výhody oboch pilierov podpory; |
40. |
vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že pripravovaný výskumný a inovačný plán sa vypracuje s cieľom posilniť synergie medzi štrukturálnymi fondmi a rámcovými programami pre výskum a inovácie (FP7, CIP); |
41. |
opakuje svoju výzvu Komisii, aby vyvinula špecifické hodnotiace kritériá na posúdenie inovačných projektov a aby zvážila navrhnutie budúcich regulačných stimulov na realizáciu inovačných opatrení; |
42. |
uvedomuje si jasnú potrebu väčšieho množstva odborných znalostí na regionálnej úrovni, pokiaľ ide o podávanie žiadostí o financovanie, administratívne a finančné postupy, správu fondov a finančné inžinierstvo; vyzýva Komisiu, aby zvážila uskutočniteľnosť poskytnutia ďalšej odbornej podpory a zabezpečenia užšej spolupráce medzi európskou sieťou podnikov (Enterprise Europe Network) a riadiacimi orgánmi štrukturálnych fondov a užšieho prepojenia medzi iniciatívou vedúcich trhov, technologickými platformami a regionálnymi technologickými plánmi; |
43. |
zdôrazňuje význam zohľadnenia rovnakých príležitostí pri posudzovaní vhodnosti projektov a určovaní prístupu k financovaniu zo štrukturálnych fondov a ostatných nástrojov Spoločenstva; |
44. |
zdôrazňuje význam lepšej pomoci pri vykonávaní politík a programov, ktoré zlepšujú súčinnosť v rámci reťazca infraštruktúry výskumu a vývoja – inovácia – tvorba pracovných miest; |
45. |
domnieva sa, že veľké infraštruktúry zamerané na výskum a spolufinancované prostredníctvom štrukturálnych fondov by mali podliehať vyššej miere hodnotenia medzinárodnou radou partnerských orgánov, čo bude mať priaznivý účinok na efektívne využívanie prostriedkov vyčlenených zo štrukturálnych fondov; |
46. |
je presvedčený, že záväzok zo strany politického vedenia je nevyhnutným predpokladom pre súdržnosť výskumnej a inovačnej politiky a zároveň nástrojom na jej posilnenie; so zreteľom na túto skutočnosť vyzýva k vytvoreniu strategického politického rámca pre výskum a inovácie, ktorý by zohľadňoval pokrok, nové informácie a meniace sa okolnosti a ktorý by bol v súlade s národnými cieľmi a prioritami pre hospodársky a sociálny rozvoj; |
47. |
pripomína, že neformálne mechanizmy v Rade, ktorými sa upravuje územná súdržnosť a územné plánovanie, by sa mali nahradiť formálnejšími štruktúrami; zastáva názor, že tento vývoj spolu s vytvorením a posilnením integrovaných štruktúr pre všetky témy bude viesť k lepšiemu koordinovaniu politík; |
*
* *
48. |
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
(1) Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.
(2) Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, s. 11.
(3) Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1.
(4) Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 15.
(5) Prijaté texty, P6_TA(2007)0184.
(6) Prijaté texty, P6_TA(2007)0212.
(7) Prijaté texty, P6_TA(2009)0163.
(8) Prijaté texty, P6_TA(2009)0156.
(9) Prijaté texty, P6_TA(2009)0165.