This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021R0818
Regulation (EU) 2021/818 of the European Parliament and of the Council of 20 May 2021 establishing the Creative Europe Programme (2021 to 2027) and repealing Regulation (EU) No 1295/2013 (Text with EEA relevance)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/818 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje program Kreatívna Európa (na obdobie 2021 až 2027) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1295/2013 (Text s významom pre EHP)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/818 z 20. mája 2021, ktorým sa zriaďuje program Kreatívna Európa (na obdobie 2021 až 2027) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1295/2013 (Text s významom pre EHP)
PE/31/2021/INIT
Ú. v. EÚ L 189, 28.5.2021, p. 34–60
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
28.5.2021 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 189/34 |
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2021/818
z 20. mája 2021,
ktorým sa zriaďuje program Kreatívna Európa (na obdobie 2021 až 2027) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1295/2013
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 167 ods. 5 a článok 173 ods. 3,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),
keďže:
(1) |
Kultúra, umenie, kultúrne dedičstvo a kultúrna rozmanitosť majú pre európsku spoločnosť veľkú hodnotu, či už z kultúrneho, vzdelávacieho, demokratického, environmentálneho a sociálneho hľadiska, z hľadiska ľudských práv a z ekonomického hľadiska, a mali by sa šíriť a podporovať. Podľa Rímskej deklarácie z 25. marca 2017 a Európskej rady zo 14. a 15. decembra 2017 sú vzdelanie a kultúra základným stavebným kameňom inkluzívnej a súdržnej spoločnosti určenej pre všetkých a kľúčom k udržaniu konkurencieschopnosti Európy. |
(2) |
Podľa článku 2 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „Zmluva o EÚ“) je Únia založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšine. Tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi. Uvedené hodnoty sa ďalej potvrdzujú a vyjadrujú v právach, slobodách a zásadách zakotvených v Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), ktorá má podľa článku 6 Zmluvy o EÚ rovnakú právnu silu ako zmluvy. Konkrétne v článku 11 charty sa zakotvuje sloboda prejavu a právo na informácie a v článku 13 charty sloboda umenia a vedeckého bádania. |
(3) |
V článku 3 Zmluvy o EÚ sa ďalej uvádza, že cieľom Únie je presadzovať mier, svoje hodnoty a blaho svojich národov a že Únia okrem iného rešpektuje svoju bohatú kultúrnu a jazykovú rozmanitosť a zabezpečuje zachovávanie a zveľaďovanie európskeho kultúrneho dedičstva. |
(4) |
V oznámení Komisie z 22. mája 2018 s názvom „Nová európska stratégia pre kultúru“ sa stanovujú ciele pre kultúrne a kreatívne sektory . Jej cieľom je využívať silu kultúry a kultúrnej rozmanitosti v záujme sociálnej súdržnosti a kvality života v spoločnosti podporovaním cezhraničného rozmeru kultúrnych a kreatívnych sektorov a podporovaním ich schopnosti rásť, podporovať tvorivosť vychádzajúcu z kultúry vo vzdelávaní a v inovácii, a v oblasti vytvárania pracovných miest a rastu, a posilňovať medzinárodné kultúrne vzťahy. Program Kreatívna Európa (ďalej len „program“) spolu s ďalšími programami a fondmi Únie bude podporovať Novú európsku stratégiu pre kultúru. Mala by sa zachovať a podporovať vlastná hodnota kultúry a umeleckého prejavu a umelecká tvorba by mala byť jadrom programu. Je to v súlade aj s Dohovorom Unesco z roku 2005 o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov, ktorý nadobudol platnosť 18. marca 2007 a Únia a jej členské štáty sú jeho zmluvnými stranami. |
(5) |
S cieľom podporovať spoločnú oblasť kultúrnej rozmanitosti pre národy Európy je dôležité podporovať nadnárodnú cirkuláciu umeleckých a kultúrnych diel, zbierok a produktov, a tým podporovať dialóg a kultúrne výmeny a nadnárodnú mobilitu umelcov a profesionálov v kultúrnych a kreatívnych sektoroch. |
(6) |
Ochrana a zveľaďovanie kultúrneho dedičstva uľahčujú slobodnú účasť na kultúrnom živote v súlade so Všeobecnou deklaráciou ľudských práv Organizácie spojených národov a Medzinárodným paktom o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach. Kultúrne dedičstvo preto zohráva dôležitú úlohu pri budovaní mierovej a demokratickej spoločnosti, v procesoch udržateľného rozvoja a v propagovaní kultúrnej rozmanitosti. |
(7) |
Propagovanie európskej kultúrnej rozmanitosti je založené na slobode umeleckého prejavu, spôsobilostiach a schopnostiach umelcov a prevádzkovateľov v kultúrnom sektore, na existencii prekvitajúcich a odolných kultúrnych a kreatívnych sektorov a na schopnosti umelcov a prevádzkovateľov v kultúrnom sektore tvoriť, inovovať a produkovať svoje diela a šíriť ich širšiemu a rôznorodejšiemu európskemu publiku. Tým sa zvyšuje hospodársky potenciál kultúrnych a kreatívnych sektorov, zlepšuje sa prístup k tvorivému obsahu, umeleckému výskumu a kreativite a ich podpora a prispieva sa k udržateľnému rastu a vytváraniu pracovných miest. Okrem toho podpora tvorivosti a nových vedomostí prispieva k vyššej konkurencieschopnosti a povzbudzuje inovácie v priemyselných hodnotových reťazcoch. Bohatá kultúrna a jazyková rozmanitosť Únie je pre európsky projekt kľúčovým prínosom. Popri tom sa však európsky kultúrny a kreatívny trh zároveň vyznačuje zemepisnými špecifikami, jazykovými osobitosťami alebo oboma, čo môže spôsobiť fragmentáciu trhu. Preto je potrebné pokračovať v úsilí o zabezpečenie toho, aby kultúrne a kreatívne sektory v plnej miere využívali výhody jednotného trhu Únie, a najmä Jednotného digitálneho trhu. |
(8) |
Digitálna transformácia predstavuje zmenu paradigmy pre kultúrne a kreatívne sektory. Zmenila zvyky, vzťahy a modely výroby a spotreby. Predstavuje to množstvo výziev. Digitálna transformácia zároveň ponúka kultúrnym a kreatívnym sektorom nové príležitosti, pokiaľ ide o tvorbu a šírenie európskych diel a prístup k nim, čo prináša prospech európskej spoločnosti ako celku. Program by mal kultúrne a kreatívne sektory podporovať v tom, aby uvedené príležitosti využívali. |
(9) |
V programe by sa mala zohľadniť dvojaká povaha kultúrnych a kreatívnych sektorov, uznávajúc na jednej strane vlastnú a umeleckú hodnotu kultúry a na druhej strane ekonomickú hodnotu týchto sektorov vrátane širšieho príspevku týchto sektorov k rastu, konkurencieschopnosti, tvorivosti a inovácii. V programe by sa mal zohľadniť aj pozitívny vplyv kultúry na medzikultúrny dialóg, sociálnu súdržnosť a šírenie vedomostí. To si vyžaduje silné európske kultúrne a kreatívne sektory, predovšetkým živý európsky audiovizuálny priemysel vzhľadom na jeho schopnosť osloviť rozmanité publikum a na jeho hospodársky význam, a to aj jeho hospodársku dôležitosť pre ďalšie kreatívne sektory. Konkurencia na globálnych audiovizuálnych trhoch sa však ešte viac zintenzívnila stupňujúcou sa digitálnou transformáciou, napríklad zmenami v mediálnej produkcii a spotrebe a čoraz silnejším postavením globálnych platforiem pri šírení obsahu. Preto je potrebné zvýšiť podporu európskeho priemyslu. |
(10) |
Ako to ilustruje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry, zriadená rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 445/2014/EÚ (4) (ďalej len „Európske hlavné mestá kultúry“), kultúrne a kreatívne sektory zohrávajú dôležitú úlohu pri pozdvihovaní a oživovaní území Únie. Kultúrne a kreatívne sektory sú tak kľúčovými hnacími silami na podporu kvalitného cestovného ruchu a regionálneho, miestneho a mestského rozvoja v celej Únii. |
(11) |
Aby bol program účinný, mal by špecifickú povahu a výzvy rôznych kultúrnych a kreatívnych sektorov, ich odlišné cieľové skupiny a ich osobitné potreby zohľadňovať individualizovanými prístupmi v rámci podprogramu zameraného na audiovizuálny sektor (ďalej len „podprogram MEDIA “), podprogramu zameraného na ostatné kultúrne a kreatívne sektory (ďalej len „podprogram Kultúra“) a medzisektorového podprogramu (ďalej len „Medzisektorový podprogram“). |
(12) |
Program by mal podporovať akcie a činnosti s európskou pridanou hodnotou, ktoré dopĺňajú regionálne, vnútroštátne, medzinárodné a iné programy a politiky Únie a majú pozitívny vplyv na európskych občanov, a mal by podporovať rozvoj a podporovanie nadnárodnej spolupráce a výmen v rámci kultúrnych a kreatívnych sektorov. Prostredníctvom takýchto akcií a činností program prispieva k posilneniu európskej identity a hodnôt a zároveň podporuje kultúrnu a jazykovú rozmanitosť. |
(13) |
Hudba vo všetkých svojich podobách a prejavoch, a najmä súčasná a živá hudba, je dôležitou súčasťou kultúrneho, umeleckého a hospodárskeho prostredia Únie a jej dedičstva. Predstavuje prvok sociálnej súdržnosti a slúži ako kľúčový nástroj na zintenzívnenie hospodárskeho a kultúrneho rozvoja. V podprograme Kultúra by sa preto mala venovať pozornosť hudobnému sektoru. |
(14) |
Podprogram Kultúra by mal podporovať vytváranie sietí kreatívnych komunít a cezhraničnú a multidisciplinárnu spoluprácu s využitím rôznych súborov zručností, napríklad umeleckých, kreatívnych, digitálnych a technologických zručností. |
(15) |
Cieľom Medzisektorového podprogramu je využiť potenciál spolupráce medzi rôznymi kultúrnymi a kreatívnymi sektormi a riešiť spoločné výzvy, ktorým čelia. Spoločný prierezový prístup prináša výhody z hľadiska prenosu vedomostí a administratívneho zefektívnenia. V tejto súvislosti prispievajú kancelárie programu k dosiahnutiu cieľov programu a k jeho vykonávaniu. |
(16) |
V audiovizuálnom sektore je potrebné doplniť politiky Jednotného digitálneho trhu Únie intervenciou Únie. Týka sa to najmä modernizácie rámca autorského práva smernicami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/789 (5) a (EÚ) 2019/790 (6) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ (7) zmenenou smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1808 (8). Cieľom smerníc (EÚ) 2019/789 a (EÚ) 2019/790 je posilniť schopnosť európskych audiovizuálnych prevádzkovateľov tvoriť, financovať, produkovať a šíriť diela, ktoré sú prominentne zobrazené v rôznych médiách, napríklad televízia, kino alebo videá na požiadanie, ktoré sú dostupné a atraktívne pre publikum na otvorenejšom a konkurencieschopnejšom trhu v Európe aj mimo nej. Cieľom uvedených smerníc je tiež dosiahnuť dobre fungujúci trh pre tvorcov a nositeľov práv, najmä pre tlačové publikácie a online platformy, a zabezpečiť spravodlivé odmeňovanie autorov a interpretov, čo sú rozmery, ktoré by sa mali zohľadniť v celom programe. Okrem toho je potrebné v reakcii na posledný vývoj na trhu, najmä na silnejšie postavenie globálnych distribučných platforiem oproti národným vysielateľom, ktorí tradične investujú do produkcie európskych diel, zvýšiť existujúcu podporu. Keďže trhové podmienky a audiovizuálni prevádzkovatelia sa naďalej vyvíjajú, v kontexte vykonávania programu by sa mali stanoviť osobitné kritériá na vymedzenie toho, čo predstavuje nezávislú produkčnú spoločnosť. |
(17) |
Do programu by sa malo mať možnosť zapojiť čo najširšie možné spektrum organizácií v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a ich prístup do programu by mal byť možný v čo najširšom možnom rozsahu bez ohľadu na ich geografický pôvod. Programom by sa mali podporovať uvedené organizácie a najlepšie talenty bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú, aby mohli pôsobiť cezhranične a medzinárodne. V podprograme MEDIA by sa mali zohľadniť rozdiely medzi krajinami, pokiaľ ide o produkciu a šírenie audiovizuálneho obsahu, a prístup k audiovizuálnemu obsahu a trendy týkajúce sa spotreby audiovizuálneho obsahu, a najmä o ich jazykové a geografické osobitosti, čím sa zabezpečia vyrovnanejšie podmienky, rozšíri účasť členských štátov s rôznymi audiovizuálnymi kapacitami a zvýši sa spolupráca medzi nimi a podporia sa európske talenty bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú, aby mohli pôsobiť cezhranične a medzinárodne. Zohľadniť by sa mali aj osobitosti najvzdialenejších regiónov uvedených v článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). |
(18) |
Osobitné akcie v rámci programu ako akcia Únie na podporu značky Európske dedičstvo, zriadená rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1194/2011/EÚ (9) (ďalej len „značka Európske dedičstvo“), Dni európskeho kultúrneho dedičstva, európske ocenenia v oblasti súčasnej, rockovej a populárnej hudby, literatúry, dedičstva a architektúry a Európske hlavné mestá kultúry už priamo oslovili milióny európskych občanov, preukázali spoločenský a hospodársky prínos európskych kultúrnych politík, a preto by mali pokračovať, a ak je to možné, rozširovať sa. Podprogramom Kultúra by sa mali podporovať činnosti vytvárania sietí lokalít so značkou Európske dedičstvo. Mala by sa zvážiť aj možnosť rozšírenia udeľovania európskych ocenení na nové oblasti a sektory, najmä divadlo. |
(19) |
Kultúra je kľúčom k upevneniu inkluzívnych a súdržných komunít. V kontexte migračnej problematiky a výziev z hľadiska integrácie zohráva kultúra základnú úlohu pri poskytovaní príležitostí na medzikultúrny dialóg a pri integrácii migrantov a utečencov, pričom im pomáha, aby sa cítili byť súčasťou hostiteľskej spoločnosti, a pri vyvíjaní dobrých vzťahov medzi migrantmi a novými komunitami. |
(20) |
Aby prispel k vytváraniu inkluzívnej spoločnosti, programom by sa mala podporovať a zvyšovať účasť na kultúrnom živote v celej Únii, najmä pokiaľ ide o osoby so zdravotným postihnutím a osoby zo znevýhodneného prostredia. |
(21) |
V súlade s Davoskou deklaráciou z 22. januára 2018 s názvom „Na ceste k vysoko kvalitnej „Baukultur“ v Európe” by sa mali podniknúť kroky na podporu nového integrovaného prístupu k utváraniu kvalitného zastavaného prostredia, ktorý bude zakotvený v kultúre, ktorý posilní sociálnu súdržnosť, ktorý zaručí udržateľné životné prostredie a ktorý prispeje k zdraviu a blahu všetkého obyvateľstva. Uvedený prístup by nemal klásť dôraz len na mestské oblasti, ale aj na prepojenosť okrajových a vidieckych oblastí. Pojem kultúra výstavby (Baukultur) zahŕňa všetky faktory, ktoré majú priamy vplyv na kvalitu života občanov a komunít, a tým veľmi konkrétnym spôsobom podporuje inkluzívnosť, súdržnosť a udržateľnosť. |
(22) |
Sloboda prejavu a umelecká sloboda sú jadrom dynamických kultúrnych a kreatívnych sektorov. Najmä sektor spravodajských médií potrebuje slobodné, rôznorodé a pluralitné mediálne prostredie. V spojení so smernicou 2010/13/EÚ by sa preto malo programom podporovať slobodné, rôznorodé a pluralitné mediálne prostredie povzbudzovaním presahov a prierezových činností na podporu sektora spravodajských médií. Programom by sa mala poskytovať podpora novým pracovníkom médií a napomáhať rozvoju kritického myslenia občanov prostredníctvom podpory mediálnej gramotnosti. |
(23) |
Programom by sa mal tiež stimulovať záujem o európske audiovizuálne diela a zlepšovať prístup k nim, najmä prostredníctvom opatrení na rozvoj publika vrátane filmovej gramotnosti. |
(24) |
Cezhraničná mobilita umelcov a kultúrnych pracovníkov v rámci podprogramu Kultúra môže prispieť k lepšie prepojeným, silnejším a udržateľnejším kultúrnym a kreatívnym sektorom v Únii, keďže je to spôsob, ako urýchliť rozvoj zručností a krivku učenia sa v rámci kultúrnych a kreatívnych sektorov, zlepšiť medzikultúrne povedomie a podporovať nadnárodnú spoločnú tvorbu, koprodukciu, cirkuláciu a šírenie diel. |
(25) |
Vzhľadom na špecifiká kultúrnych a kreatívnych sektorov by jadrom podprogramu Kultúra mali byť projekty spolupráce, najmä malé projekty. Komisia by preto mala uľahčiť účasť na programe výrazným zjednodušením byrokratických postupov, najmä vo fáze podávania žiadostí, a v prípade malých projektov tým, že sa umožní vyššia miera spolufinancovania. |
(26) |
V súlade s článkami 8 a 10 ZFEÚ by sa všetkými činnosťami programu malo podporovať uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a sledovanie cieľov v oblasti nediskriminácie a v uplatniteľných prípadoch by sa mali vymedziť vhodné kritériá rodovej rovnováhy. Ženy sú aktívne zapojené v kultúrnych a kreatívnych sektoroch ako autorky, pracovníčky, učiteľky, umelkyne a členky publika. Je však menej bežné, aby ženy zastávali rozhodovacie pozície v kultúrnych, umeleckých a kreatívnych inštitúciách. Programom by sa preto mali podporovať ženské talenty s cieľom podporovať umeleckú a profesionálnu kariéru žien. |
(27) |
S ohľadom na spoločné oznámenie z 8. júna 2016 s názvom „Stratégia EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy“ schválené uznesením Európskeho parlamentu z 5. júla 2017 o mandáte na trialóg o návrhu rozpočtu na rok 2018 (10), a na závery Rady z 24. mája 2017 o strategickom prístupe EÚ k medzinárodným kultúrnym vzťahom by sa prostredníctvom európskych nástrojov financovania a najmä programu mal uznať význam kultúry pre medzinárodné vzťahy a jej úloha pri šírení európskych hodnôt pomocou osobitných a cielených akcií zameraných na to, aby sa na globálnej scéne prejavil jasný vplyv Únie. |
(28) |
V súlade s oznámením Komisie z 22. júla 2014 s názvom „Na ceste k integrovanému prístupu ku kultúrnemu dedičstvu Európy“ by príslušné politiky a nástroje mali zabezpečiť zachovanie odkazu Európskeho roku kultúrneho dedičstva 2018, ktorým sa kultúra úspešne a efektívne začlenila do iných oblastí politiky, najmä prostredníctvom prístupu participatívnej správy, poukázaním na hodnotu európskeho kultúrneho dedičstva z dlhodobého hľadiska a z hľadiska udržateľnosti a vypracovaním integrovanejšieho prístupu k jeho zachovaniu a zhodnocovaniu a k podpore jeho udržateľnej ochrany, obnovy, adaptívneho opätovného využívania a propagácie jeho hodnôt prostredníctvom činností zameraných na zvyšovanie povedomia a vytváranie sietí. V kultúrnom sektore by sa mala zvážiť podpora umelcov, tvorcov a umeleckých remeselníkov so zručnosťami v tradičných remeslách súvisiacich s obnovou kultúrneho dedičstva. Najmä v audiovizuálnom sektore sú diela kultúrneho dedičstva kľúčovým zdrojom historickej pamäti a kultúrnej rozmanitosti a predstavujú potenciálne trhové príležitosti. V tejto súvislosti audiovizuálne archívy a knižnice prispievajú k zachovaniu a opätovnému používaniu diel kultúrneho dedičstva a novému vývoju na trhu s dielami kultúrneho dedičstva. |
(29) |
V súlade s oznámením Komisie z 10. marca 2020 s názvom „Nová priemyselná stratégia pre Európu“ by sa Únia mala opierať o svoje silné stránky, najmä o svoju rozmanitosť, talenty, hodnoty, spôsob života a svojich inovátorov a tvorcov. |
(30) |
Úspech programu stojí na tvorbe inovatívnych a účinných projektov, z ktorých plynú osvedčené postupy pre nadnárodnú európsku spoluprácu v kultúrnych a kreatívnych sektoroch. Takéto úspechy by sa mali v čo najväčšej možnej miere propagovať, aby sa povzbudilo k podpore nových obchodných modelov a zručností, podporilo tradičné know-how a aby sa kreatívne a interdisciplinárne riešenia pretransformovali na hospodársku a sociálnu hodnotu. |
(31) |
Na programe by sa za istých podmienok mali mať možnosť zúčastniť členovia Európskeho združenia voľného obchodu, pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a potenciálni kandidáti, ktorí využívajú predvstupovú stratégiu, krajiny európskej susedskej politiky a strategickí partneri Únie. |
(32) |
Tretie krajiny, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru, sa môžu zapojiť do programov Únie v rámci spolupráce zriadenej podľa Dohody o Európskom hospodárskom priestore (11), ktorá umožňuje vykonávanie programov na základe rozhodnutia prijatého podľa uvedenej dohody. Tretie krajiny sa môžu zapojiť aj na základe iných právnych nástrojov. V tomto nariadení by sa malo zaviesť osobitné ustanovenie vyžadujúce od tretích krajín, aby udelili zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, Európskemu úradu pre boj proti podvodom (ďalej len „OLAF“) a Dvoru audítorov potrebné práva a prístup na riadne vykonávanie ich príslušných právomocí. |
(33) |
Tretie krajiny by mali mať za cieľ zúčastňovať sa plne na programe. Avšak tretie krajiny, ktoré nespĺňajú podmienky účasti na podprograme MEDIA a na Medzisektorovom podprograme, ale zúčastňujú sa na podprograme Kultúra, by mali mať možnosť zriadiť a podporovať kancelárie programu na propagáciu programu vo svojej krajine a na stimuláciu cezhraničnej spolupráce v rámci kultúrnych a kreatívnych sektorov. |
(34) |
Výnimky z povinnosti splniť podmienky stanovené v smernici 2010/13/EÚ by mali podliehať kontrole a mali by sa poskytovať krajinám európskej susedskej politiky v riadne odôvodnených prípadoch pri zohľadnení konkrétnej situácie na audiovizuálnom trhu v dotknutej krajine a úrovne integrácie v rámci európskej audiovizuálnej politiky. Pokrok pri dosahovaní cieľov stanovených v smernici 2010/13/EÚ by sa mal pravidelne monitorovať. Okrem toho účasť na akciách financovaných prostredníctvom podprogramu MEDIA by sa mala stanoviť na základe individuálneho posúdenia jednotlivých prípadov v príslušnom pracovnom programe. |
(35) |
Programom by sa mala podporovať spolupráca medzi Úniou a medzinárodnými organizáciami, ako sú Unesco, Rada Európy vrátane fondu Eurimages a Európskeho audiovizuálneho observatória (ďalej len „observatórium“), Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a Svetová organizácia duševného vlastníctva. Programom by sa malo zároveň podporovať plnenie záväzku Únie týkajúceho sa cieľov Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja a najmä jeho kultúrneho rozmeru. Pokiaľ ide o audiovizuálny sektor, programom by sa malo zabezpečiť, aby Únia prispievala k činnostiam observatória. |
(36) |
Vzhľadom na význam boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie vykonávať Parížsku dohodu prijatú na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy a plniť ciele Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja by mal program prispievať k zohľadňovaniu opatrení v oblasti klímy a k dosahovaniu všeobecného cieľa, aby sa klimatické ciele podporovali 30 % rozpočtových výdavkov Únie. V súlade s Európskou zelenou dohodou ako koncepciou udržateľného rastu by sa pri akciách podľa tohto nariadenia mala rešpektovať zásada „nespôsobovať významnú škodu“. Počas vykonávania programu by sa mali určiť a zaviesť príslušné akcie bez zmeny základného charakteru programu, a mali by sa opätovne posúdiť v rámci príslušného postupu hodnotení a preskúmania. |
(37) |
Na účely zjednodušenia a efektívnosti by Komisia mala mať možnosť rozdeliť rozpočtové záväzky na ročné splátky. V takom prípade by Komisia mala počas vykonávania programu vyčleniť ročné splátky s ohľadom na pokrok v realizácii akcií, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc, na ich odhadované potreby a dostupné rozpočtové prostriedky. Komisia by mala oznámiť prijímateľom grantov orientačný harmonogram týkajúci sa vyčlenenia jednotlivých ročných splátok. |
(38) |
Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 ZFEÚ. Uvedené pravidlá sú stanovené v nariadení (EÚ, Euratom) 2018/1046 (12) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“) a určujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, verejného obstarávania, cien a nepriameho plnenia a zabezpečujú kontroly zodpovednosti finančných aktérov. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ zahŕňajú aj všeobecný režim podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie. |
(39) |
Cena LUX — Európska filmová cena publika udeľovaná Európskym parlamentom a Európskou filmovou akadémiou sa stala významnou európskou cenou, ktorá propaguje a šíri európske filmy odzrkadľujúce európsku identitu a hodnoty, ktoré presahujú hranice štátov, a stavia na spolupráci s komunitou renomovaných filmových tvorcov a európskych filmových organizácií a sietí. |
(40) |
Mládežnícky orchester Európskej únie od svojho vzniku nadobudol jedinečné odborné znalosti v oblasti podpory prístupu k hudbe, ako aj medzikultúrneho dialógu, vzájomného rešpektu a porozumenia prostredníctvom kultúry, pričom zároveň podporuje medzinárodný kariérny rast a odbornú prípravu mladých hudobníkov. Osobitosť Mládežníckeho orchestra Európskej únie spočíva v tom, že ide o európsky orchester, ktorý bol vytvorený uznesením Európskeho parlamentu, presahuje kultúrne hranice a skladá sa z mladých hudobníkov, ktorí boli vybraní z celej Európy v prísnych a transparentných každoročných konkurzoch vo všetkých členských štátoch, pričom museli splniť náročné umelecké kritériá. Tento osobitný príspevok ku kultúrnej rozmanitosti a identite Európy by sa mal uznať napríklad tým, že sa ustanovia akcie, na ktorých sa Mládežnícky orchester Európskej únie a podobné európske kultúrne subjekty môžu uchádzať o účasť. Pre takéto subjekty by sa mala stanoviť možnosť viacročného financovania, aby sa zabezpečila stabilita ich fungovania. |
(41) |
Organizácie v kultúrnych a kreatívnych sektoroch s rozsiahlym geografickým pokrytím v Európe, ktoré v rámci svojej činnosti poskytujú kultúrne služby priamo európskym občanom, takže majú potenciál priamo ovplyvniť európsku identitu, by mali byť oprávnené na podporu Únie. |
(42) |
S cieľom zabezpečiť efektívne prideľovanie finančných prostriedkov zo všeobecného rozpočtu Únie je potrebné, aby všetky akcie a činnosti vykonávané v rámci programu poskytovali európsku pridanú hodnotu. Je tiež dôležité zabezpečiť, aby dopĺňali činnosti členských štátov. Mala by sa hľadať konzistentnosť, komplementárnosť a synergie s programami financovania, ktoré podporujú oblasti politiky, ktoré sú navzájom úzko prepojené, čím sa zabezpečí, že potenciálni prijímatelia budú informovaní o rôznych možnostiach financovania, a s horizontálnymi politikami, ako je napríklad politika Únie v oblasti hospodárskej súťaže. |
(43) |
Finančná podpora by sa mala primeraným spôsobom využívať pri zlyhaní trhu alebo v suboptimálnych investičných situáciách a akcie by nemali dublovať či vytláčať súkromné financovanie, ani by nemali narúšať hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
(44) |
Je dôležité, aby sa program zaoberal štrukturálnymi výzvami, ktorým čelia európske kultúrne a kreatívne sektory, ktorých situáciu sťažila pandémia ochorenia COVID-19. Program zohľadňuje skutočnosť, že európska kultúra a médiá majú zásadný význam pre kvalitu života občanov a pre ich schopnosť prijímať informované rozhodnutia. Programom by sa malo spolu s ďalšími príslušnými programami financovania z prostriedkov Únie a s nástrojom Next Generation EU podporiť oživenie kultúrnych a kreatívnych sektorov v krátkom čase, zvýšiť ich dlhodobú odolnosť a konkurencieschopnosť, aby mohli čo najlepšie riešiť potenciálne vážne krízy v budúcnosti, a sprevádzať ich digitálnu a ekologickú transformáciu. |
(45) |
Ciele politiky programu sa riešia aj prostredníctvom finančných nástrojov a rozpočtových záruk v rámci segmentov politiky Programu InvestEU na roky 2021 – 2027 zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 (13), ktoré okrem iného naďalej uľahčujú prístup k financovaniu pre malé a stredné podniky a organizácie v kultúrnych a kreatívnych sektoroch. |
(46) |
Základnými hodnotiacimi kritériami na výber projektov by mali byť vplyv, kvalita a efektívnosť realizácie projektov v rámci programu. Vzhľadom na to, že posudzovanie návrhov v rámci osobitných činností programu si vyžaduje odborné znalosti, členmi komisií pre vyhodnotenie takýchto návrhov (ďalej len „komisie pre vyhodnotenie“) môžu byť externí experti. Pri výbere externých expertov by sa mali náležite vziať do úvahy ich pracovné skúsenosti a rodová vyváženosť predmetnej komisie. |
(47) |
Program by mal mať realistický a zvládnuteľný systém kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľov výkonnosti, ktorý bude sprevádzať jeho akcie a nepretržite monitorovať jeho výkonnosť. Takéto monitorovanie a informačné a komunikačné akcie súvisiace s programom a jeho akciami by mali vychádzať z jeho troch podprogramov. |
(48) |
Vzhľadom na dôležitosť a zložitosť zhromažďovania a analyzovania údajov a merania vplyvu politík v oblasti kultúry by Komisia mala pomáhať zhromažďovať dôkazy a štatistické údaje o trendoch a vývoji v kultúrnych a kreatívnych sektoroch využívaním svojich odborných znalostí a odborných znalostí iných relevantných výskumných inštitúcií a pravidelne podávať Európskemu parlamentu a Rade správy o zhromaždených údajoch. |
(49) |
Program by sa mal zriadiť na obdobie siedmich rokov, aby sa jeho trvanie zosúladilo s trvaním viacročného finančného rámca na roky 2021 až 2027, stanoveným v nariadení Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 (14) (ďalej len „VFR na roky 2021 – 2027“). |
(50) |
Týmto nariadením sa pre program stanovuje finančné krytie, ktoré má pre Európsky parlament a Radu v priebehu ročného rozpočtového postupu predstavovať hlavnú referenčnú sumu v zmysle bodu 18 Medziinštitucionálnej dohody zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (15). |
(51) |
Na program sa vzťahuje nariadenie o rozpočtových pravidlách. V nariadení o rozpočtových pravidlách sa stanovujú pravidlá plnenia rozpočtu Únie vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú grantov, a to aj grantov určených pre tretie strany, cien, verejného obstarávania, nepriameho riadenia, finančných nástrojov, rozpočtových záruk, finančnej pomoci a refundácie externých expertov. |
(52) |
Formy financovania a spôsoby vykonávania uvedené v tomto nariadení by sa mali zvoliť na základe ich schopnosti splniť špecifické ciele akcií a prinášať výsledky, najmä s prihliadnutím na náklady spojené s kontrolami, na administratívne zaťaženie a potrebu administratívneho zjednodušenia, najmä v postupe podávania žiadostí v prospech všetkých zúčastnených strán, a na očakávané riziko nesúladu. Pri uvedenom výbere by sa malo zvážiť použitie jednorazových platieb, jednotkových nákladov a paušálnych sadzieb, ako aj financovanie, ktoré nie je spojené s nákladmi, ako sa uvádza v článku 125 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách. |
(53) |
V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (16) a nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (17), (Euratom, ES) č. 2185/96 (18) a (EÚ) 2017/1939 (19) sa finančné záujmy Únie majú chrániť prostredníctvom primeraných opatrení vrátane opatrení týkajúcich sa: prevencie, odhaľovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí vrátane podvodov; vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov; a uloženia administratívnych sankcií v náležitých prípadoch. Konkrétne má OLAF právomoc vykonávať v súlade s nariadeniami (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EÚ, Euratom) č. 883/2013 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, ku korupcii alebo k akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra je v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 splnomocnená vyšetrovať a stíhať trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa ustanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 (20). V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť potrebné práva a prístup Komisii, OLAF-u, Dvoru audítorov a, pokiaľ ide o tie členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939, Európskej prokuratúre a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva. |
(54) |
Na základe osobitných kritérií by malo byť možné udeliť kvalitným návrhom na akcie, ktoré sú oprávnené na podporu z programu, ale z dôvodu rozpočtových obmedzení sa nemôžu z neho financovať, značku Známka excelentnosti. Značkou Známka excelentnosti sa oceňuje kvalita návrhu a zjednodušuje sa hľadanie alternatívneho financovania z Európskeho fondu regionálneho rozvoja alebo Európskeho sociálneho fondu plus. V prípade akcií, v súvislosti s ktorými by sa mohla udeliť značka Známka excelentnosti, by sa mali v príslušných výzvach na predkladanie návrhov uviesť dodatočné informácie. |
(55) |
So zreteľom na článok 349 ZFEÚ a s ohľadom na oznámenie Komisie z 24. októbra 2017 s názvom „Silnejšie a obnovené strategické partnerstvo s najvzdialenejšími regiónmi EÚ“ by sa mal oceniť osobitný príspevok regiónov podľa uvedeného článku ku kultúrnej rozmanitosti Únie, ako aj ich úloha pri podpore výmen, a to aj prostredníctvom mobility a spolupráce s ľuďmi a organizáciami z tretích krajín, najmä z ich susedných krajín. Podľa rozhodnutia Rady 2013/755/EÚ (21) a s ohľadom na príspevok zámorských krajín a území k medzinárodnému kultúrnemu vplyvu Únie sú osoby a subjekty usadené v zámorských krajinách a na zámorských územiach oprávnené získať financovanie pod podmienkou, že sú dodržané pravidlá a ciele programu a prípadné dojednania uplatniteľné na členský štát, s ktorým sú daná zámorská krajina alebo územie spojené. Ľudia by tak mohli rovnako využívať konkurenčné výhody, ktoré môžu ponúkať kultúrne a kreatívne sektory, najmä hospodársky rast a zamestnanosť. |
(56) |
S cieľom zabezpečiť účinné posúdenie pokroku programu pri dosahovaní jeho cieľov by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o vytvorenie rámca pre monitorovanie a hodnotenie a o preskúmanie ukazovateľov programu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (22). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
(57) |
V súlade s článkom 193 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách je možné udeliť na už začatú akciu grant pod podmienkou, že žiadateľ je schopný preukázať potrebu začať akciu pred podpísaním dohody o grante. Náklady, ktoré vznikli pred dátumom predloženia žiadosti o grant, však s výnimkou riadne odôvodnených výnimočných prípadov nie sú oprávnené na financovanie z prostriedkov Únie. V súlade s článkom 193 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách náklady vzniknuté pred tým, ako sa podala žiadosť o grant, nie sú oprávnené na financovanie z prostriedkov Únie ani v prípade grantov na prevádzku a dohoda o grante sa má podpísať do štyroch mesiacov od začiatku rozpočtového roka prijímateľa. S cieľom predísť akémukoľvek narušeniu podpory Únie, ktoré by mohlo poškodiť jej záujmy, malo by byť možné v rozhodnutí o financovaní stanoviť, že počas obmedzeného obdobia na začiatku VFR na roky 2021 – 2027 a len v riadne odôvodnených prípadoch sú oprávnené činnosti a náklady od 1. januára 2021, a to aj v prípade, že tieto činnosti boli vykonané a tieto náklady vznikli pred podaním žiadosti o grant. |
(58) |
Podľa bodov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva by sa program mal hodnotiť na základe informácií získaných v súlade s osobitnými požiadavkami na monitorovanie, pričom by sa malo predchádzať administratívnemu zaťaženiu, najmä vo vzťahu k členským štátom, a nadmernej regulácii. V prípade potreby by uvedené požiadavky mali zahŕňať merateľné ukazovatele ako základ hodnotenia účinkov programu v praxi. |
(59) |
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci schvaľovať pracovné programy. Uvedené vykonávacie právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 (23). Ako sa stanovuje v tomto nariadení, najmä lehoty by mali byť primerané a mali by členom výboru umožniť včas a účinne preskúmať návrh vykonávacieho aktu a vyjadriť ich názory. |
(60) |
Je potrebné zabezpečiť, aby bol program Kreatívna Európa 2014 až 2020, ktorý bol zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1295/2013 (24) (ďalej len „program na roky 2014-2020“), správne ukončený, najmä pokiaľ ide o pokračovanie viacročných mechanizmov jeho riadenia, akým je financovanie technickej a administratívnej pomoci. Od 1. januára 2021 by v prípade potreby mala riadenie akcií, ktoré neboli ukončené do 31. decembra 2020 v rámci programu na roky 2014-2020, zabezpečovať technická a administratívna pomoc. |
(61) |
Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä chartou. Cieľom tohto nariadenia je predovšetkým zabezpečiť úplné dodržiavanie práva na rovnosť medzi mužmi a ženami a práva na nediskrimináciu na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie, ako je zakotvené v článkoch 21 a 23 charty. Toto nariadenie je tiež v súlade s Dohovorom Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím. |
(62) |
Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu ich nadnárodného charakteru, veľkého objemu a širokého geografického rozsahu financovaných činností v oblasti mobility a spolupráce, ich vplyvu na dostupnosť vzdelávacej mobility a všeobecnejšie na integráciu Únie, a z dôvodu ich posilneného medzinárodného rozmeru ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
(63) |
Nariadenie (EÚ) č. 1295/2013 by sa preto malo zrušiť s účinnosťou od 1. januára 2021. |
(64) |
V záujme zabezpečenia kontinuity v poskytovaní podpory v príslušnej oblasti politiky a umožnenia začatia vykonávania od začiatku VFR na roky 2021 – 2027 by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť čo najskôr a malo by sa uplatňovať so spätnou účinnosťou od 1. januára 2021, |
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa zriaďuje program Kreatívna Európa (ďalej len „program“) na obdobie trvania VFR na roky 2021 – 2027.
Stanovujú sa v ňom ciele programu, rozpočet na obdobie 2021 – 2027, formy financovania z prostriedkov Únie a pravidlá poskytovania takéhoto financovania.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1. |
„kultúrne a kreatívne sektory“ sú všetky sektory:
uvedené sektory zahŕňajú okrem iného architektúru, archívy, knižnice a múzeá, umelecké remeslá, audiovíziu (vrátane filmu, televízie, videohier a multimédií), hmotné i nehmotné kultúrne dedičstvo, dizajn (vrátane módneho dizajnu), festivaly, hudbu, literatúru, scénické umenie (vrátane divadla a tanca), knihy a vydavateľskú činnosť, rozhlas a vizuálne umenie; |
2. |
„právny subjekt“ je fyzická alebo právnická osoba zriadená a uznaná ako taká podľa vnútroštátneho práva, práva Únie alebo medzinárodného práva, ktorá má právnu subjektivitu a ktorá môže vykonávať práva a podliehať povinnostiam v prípade, keď koná vo svojom mene, alebo subjekt, ktorý nemá právnu subjektivitu, ako sa uvádza v článku 197 ods. 2 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách; |
3. |
„operácia kombinovaného financovania“ sú akcie podporované z rozpočtu Únie vrátane akcií v rámci mechanizmov kombinovaného financovania podľa článku 2 bodu 6 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré kombinujú nesplatné formy podpory a finančné nástroje z rozpočtu Únie so splatnými formami podpory od rozvojových alebo iných verejných finančných inštitúcií, alebo od komerčných finančných inštitúcií a investorov. |
Článok 3
Ciele programu
1. Program má tieto všeobecné ciele:
a) |
ochraňovať, rozvíjať a podporovať európsku kultúrnu a jazykovú rozmanitosť a dedičstvo; |
b) |
zvyšovať konkurencieschopnosť a ekonomický potenciál kultúrnych a kreatívnych sektorov, najmä audiovizuálneho sektora. |
2. Špecifické ciele programu sú:
a) |
zlepšiť umeleckú a kultúrnu spoluprácu na európskej úrovni s cieľom podporiť tvorbu európskych diel a posilniť hospodársky, sociálny a vonkajší rozmer kultúrnych a kreatívnych sektorov Európy a zvýšiť inováciu a mobilitu v rámci nich; |
b) |
podporovať konkurencieschopnosť, rozšíriteľnosť, spoluprácu, inováciu a udržateľnosť v európskom audiovizuálnom sektore, a to aj prostredníctvom mobility; |
c) |
presadzovať spoluprácu na úrovni politík a inovatívne činnosti podporou všetkých podprogramov programu a propagovať rôznorodé, nezávislé a pluralitné mediálne prostredie a mediálnu gramotnosť, a tým podporovať slobodu umeleckého prejavu, medzikultúrny dialóg a sociálne začlenenie. |
3. Program sa delí na tieto podprogramy:
a) |
„podprogram Kultúra“, ktorý sa vzťahuje na kultúrne a kreatívne sektory okrem audiovizuálneho sektora; |
b) |
„podprogram MEDIA“, ktorý sa vzťahuje na audiovizuálny sektor; |
c) |
„Medzisektorový podprogram“, ktorý sa vzťahuje na akcie uskutočňované naprieč všetkými kultúrnymi a kreatívnymi sektormi. |
4. Vzhľadom na vlastnú aj hospodársku hodnotu kultúry sa ciele programu sledujú prostredníctvom akcií s európskou pridanou hodnotou. Európsku pridanú hodnotu okrem iného zabezpečia:
a) |
nadnárodný charakter akcií a činností, ktoré dopĺňajú regionálne, vnútroštátne, medzinárodné a iné programy a politiky Únie, čím sa podporujú spoločné európske korene a kultúrna rozmanitosť; |
b) |
cezhraničná spolupráca medzi organizáciami a profesionálmi v kultúrnych a kreatívnych sektoroch, a to aj prostredníctvom mobility, a potenciál takejto spolupráce pri riešení spoločných výziev vrátane digitálnej transformácie, a pri podpore prístupu ku kultúre, aktívneho zapojenia občanov a medzikultúrneho dialógu; |
c) |
úspory z rozsahu a rast a zamestnanosť, ku ktorým prispieva podpora Únie, čím sa vytvára pákový efekt pre ďalšie finančné prostriedky; |
d) |
zabezpečenie vyrovnanejších podmienok prostredníctvom akcií s európskou pridanou hodnotou v rámci podprogramu MEDIA, ktoré zohľadňujú osobitosti jednotlivých krajín, najmä pokiaľ ide o produkciu a šírenie obsahu, prístup k obsahu, o veľkosť a osobitosti ich trhov a o ich kultúrnu a jazykovú rozmanitosť, a to spôsobom, ktorý rozširuje účasť krajín s rôznymi audiovizuálnymi kapacitami a posilňuje spoluprácu medzi týmito krajinami. |
5. Ciele programu sa dosahujú spôsobom, ktorým sa podporuje začlenenie, rovnosť, rozmanitosť a účasť, čo sa podľa vhodnosti dosahuje prostredníctvom osobitných stimulov, ktoré:
a) |
zabezpečujú, aby ľudia so zdravotným postihnutím, príslušníci menšín a ľudia patriaci k sociálne marginalizovaných skupinám mali prístup ku kultúrnym a kreatívnym sektorom, a ktoré povzbudzujú ich aktívnu účasť v týchto sektoroch vrátane účasti na tvorivom procese aj na rozvoji publika; a |
b) |
podporujú rodovú rovnosť, najmä ako hnaciu silu tvorivosti, hospodárskeho rastu a inovácie. |
Článok 4
Akcie programu
Program podporuje akcie, ktoré sú v súlade s prioritami stanovenými v článkoch 5, 6 a 7 a opismi stanovenými v prílohe I.
Článok 5
Podprogram Kultúra
1. V súlade s cieľmi programu uvedenými v článku 3 má podprogram Kultúra tieto priority:
a) |
posilniť nadnárodnú spoluprácu a cezhraničný rozmer tvorby, cirkulácie a viditeľnosti európskych diel a mobilitu prevádzkovateľov v kultúrnych a kreatívnych sektoroch; |
b) |
zlepšiť prístup ku kultúre, zvýšiť účasť na kultúrnom živote a posilniť záujem publika a zlepšiť rozvoj publika v celej Európe; |
c) |
podporovať spoločenskú odolnosť a zlepšiť sociálne začlenenie a medzikultúrny dialóg prostredníctvom kultúry a kultúrneho dedičstva; |
d) |
zlepšiť kapacitu európskych kultúrnych a kreatívnych sektorov vrátane kapacity jednotlivcov pracujúcich v týchto sektoroch, vychovávať talenty, inovovať, prosperovať a vytvárať pracovné miesta a rast; |
e) |
posilniť európsku identitu a hodnoty prostredníctvom kultúrneho povedomia, umeleckého vzdelávania a tvorivosti vo vzdelávaní opierajúcej sa o kultúru; |
f) |
podporiť budovanie kapacít v rámci európskych kultúrnych a kreatívnych sektorov vrátane organizácií na miestnej úrovni a mikroorganizácií tak, aby boli aktívne na medzinárodnej úrovni; |
g) |
prispieť k plneniu globálnej stratégie Únie pre medzinárodné vzťahy prostredníctvom kultúry. |
2. Akcie, prostredníctvom ktorých sa majú realizovať priority uvedené v odseku 1 tohto článku, sú stanovené v prílohe I oddiele 1.
Článok 6
Podprogram Media
1. V súlade s cieľmi programu uvedenými v článku 3 má podprogram MEDIA tieto priority:
a) |
vychovávať talenty, rozvíjať schopnosti a zručnosti a stimulovať cezhraničnú spoluprácu, mobilitu a inovácie v oblasti tvorby a produkcie európskych audiovizuálnych diel, a tým podporovať spoluprácu medzi členskými štátmi s rôznymi audiovizuálnymi kapacitami; |
b) |
zlepšiť cirkuláciu, propagáciu a online distribúciu európskych audiovizuálnych diel a ich distribúciu v kinách v rámci Únie a na medzinárodnej úrovni v novom digitálnom prostredí, a to aj prostredníctvom inovačných obchodných modelov; |
c) |
propagovať európske audiovizuálne diela vrátane diel kultúrneho dedičstva a podporovať záujem a rozvoj publika každého veku, najmä mladého publika, v celej Európe aj mimo nej. |
2. Priority stanovené v odseku 1 tohto článku sa napĺňajú cez podporu vývoja, produkcie, propagácie a šírenia európskych diel a podporou prístupu k týmto dielam, s cieľom osloviť rozličné publikum v Európe a mimo nej, čo umožní prispôsobiť sa novému vývoju na trhu a podporiť vykonávanie smernice 2010/13/EÚ.
3. Akcie, prostredníctvom ktorých sa majú realizovať priority stanovené v odseku 1 tohto článku, sú stanovené v prílohe I oddiele 2.
Článok 7
Medzisektorový podprogram
1. V súlade s cieľmi programu uvedenými v článku 3 má Medzisektorový podprogram tieto priority:
a) |
podporovať medzisektorovú nadnárodnú spoluprácu na úrovni politík vrátane spolupráce týkajúcej sa propagácie úlohy, ktorú kultúra zohráva pri sociálnom začleňovaní, a spolupráce týkajúcej sa umeleckej slobody, propagovať zviditeľnenie programu a podporovať prenosnosť výsledkov programu; |
b) |
podporovať inovačné prístupy k tvorbe, distribúcii a propagácii obsahu v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a v rámci iných sektorov, a prístupu k nemu, a to aj zohľadnením digitálnej transformácie a trhového i netrhového hľadiska; |
c) |
podporovať medzisektorové činnosti, ktorých cieľom je prispôsobiť sa štrukturálnym a technologickým zmenám, ktorým čelia médiá, vrátane podporovania slobodného, rôznorodého a pluralitného mediálneho prostredia, kvalitnej žurnalistiky a mediálnej gramotnosti, a to aj v digitálnom prostredí; |
d) |
podporovať zriaďovanie kancelárií programu v zúčastnených krajinách a činnosti kancelárií programu a stimulovať cezhraničnú spoluprácu a výmenu najlepších postupov v kultúrnych a kreatívnych sektoroch. |
2. Akcie, prostredníctvom ktorých sa majú realizovať priority stanovené v odseku 1 tohto článku, sú stanovené v prílohe I oddiele 3.
Článok 8
Rozpočet
1. Finančné krytie na vykonávanie programu na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027 je 1 842 000 000 EUR v bežných cenách.
2. V dôsledku úpravy špecifickej pre program stanovenej v článku 5 nariadenia (EÚ, Euratom) 2020/2093 sa suma stanovená v odseku 1 tohto článku zvýši o dodatočné pridelenie vo výške 600 000 000 EUR v cenách z roku 2018, ako sa uvádza v prílohe II k uvedenému nariadeniu.
3. Orientačné rozdelenie sumy stanovenej v odseku 1 tohto článku je takéto:
a) |
najmenej 33 % na plnenie cieľa uvedeného v článku 3 ods. 2 písm. a) (podprogram Kultúra); |
b) |
najmenej 58 % na plnenie cieľa uvedeného v článku 3 ods. 2 písm. b) (podprogram MEDIA); |
c) |
najviac 9 % na plnenie cieľa uvedeného v článku 3 ods. 2 písm. c) (Medzisektorový podprogram). |
4. Orientačné rozdelenie sumy stanovenej v odseku 2 tohto článku je takéto:
a) |
najmenej 33 % na plnenie cieľa uvedeného v článku 3 ods. 2 písm. a) (podprogram Kultúra); |
b) |
najmenej 58 % na plnenie cieľa uvedeného v článku 3 ods. 2 písm. b) (podprogram MEDIA); |
c) |
najviac 9 % na plnenie cieľa uvedeného v článku 3 ods. 2 písm. c) (Medzisektorový podprogram). |
5. Sumy stanovené v odsekoch 1 a 2 sa môžu použiť na technickú a administratívnu pomoc pri vykonávaní programu, napríklad na prípravné, monitorovacie, kontrolné, audítorské a hodnotiace činnosti vrátane systémov informačných technológií na úrovni organizácie.
6. Okrem súm stanovených v odsekoch 1 a 2 tohto článku a s cieľom posilniť medzinárodný rozmer programu možno na podporu akcií realizovaných a riadených v súlade s týmto nariadením sprístupniť dodatočné finančné príspevky na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce - Globálna Európa, mení a zrušuje rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ a zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009, a na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj predvstupovej pomoci (IPA III). Takéto príspevky sa financujú v súlade s nariadeniami, ktorými sa uvedené nástroje zriaďujú.
7. Zdroje pridelené členským štátom v rámci zdieľaného riadenia sa môžu na žiadosť dotknutého členského štátu previesť na program za podmienok stanovených v článku 26 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (ďalej len „nariadenie o spoločných ustanoveniach na obdobie rokov 2021 - 2027“). Komisia implementuje uvedené zdroje priamo v súlade s článkom 62 ods. 1 prvým pododsekom písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách alebo nepriamo v súlade s písmenom c) uvedeného pododseku. Uvedené zdroje sa použijú v prospech dotknutého členského štátu.
8. Rozpočtové záväzky na akcie, ktoré trvajú viac ako jeden rozpočtový rok, sa môžu rozdeliť na ročné splátky počas viacerých rokov. Uvedené záväzky nepresiahnu 40 % sumy stanovenej v odseku 1.
Článok 9
Tretie krajiny pridružené k programu
1. Program je otvorený účasti týchto tretích krajín pod podmienkou, že finančne prispievajú na program:
a) |
členom Európskeho združenia voľného obchodu, ktorí sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru, v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o Európskom hospodárskom priestore; |
b) |
pristupujúcim krajinám, kandidátskym krajinám a potenciálnym kandidátom v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách a v súlade s osobitnými podmienkami stanovenými v dohodách medzi Úniou a týmito krajinami; |
c) |
krajinám európskej susedskej politiky v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách a v súlade s osobitnými podmienkami stanovenými v dohodách medzi Úniou a týmito krajinami; |
d) |
iným tretím krajinám v súlade s podmienkami stanovenými v osobitnej dohode vzťahujúcej sa na účasť jednotlivých tretích krajín na akomkoľvek programe Únie, ak sa touto dohodou:
|
Príspevky uvedené v prvom pododseku písm. d) bode ii) predstavujú pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. Predpokladom účasti krajín uvedených v odseku 1 tohto článku na podprograme MEDIA a Medzisektorovom podprograme je splnenie podmienok stanovených v smernici 2010/13/EÚ.
3. Dohody uzavreté s krajinami uvedenými v odseku 1 písm. c) sa môžu v riadne odôvodnených prípadoch odchyľovať od povinností uvedených v odseku 2.
4. Krajiny uvedené v odseku 1 písm. a) a b) tohto článku, ktoré sa plne zúčastnili na programe na roky 2014-2020, sa môžu predbežne plne zúčastňovať na programe, ak môžu preukázať, že podnikli konkrétne kroky na zosúladenie svojho vnútroštátneho práva so smernicou 2010/13/EÚ, a to v znení zmenenom smernicou (EÚ) 2018/1808.
5. Krajiny uvedené v odseku 1 písm. b) tohto článku majú možnosť zapájať sa naďalej do programu aj po 31. decembri 2022, ak Komisii predložia dôkaz, ktorým preukážu, že splnili podmienky stanovené v smernici 2010/13/EÚ.
6. Pre krajiny, ktoré sa výnimočne zúčastňujú na podprograme Kultúra, ale nespĺňajú podmienky účasti na podprograme MEDIA a na Medzisektorovom podprograme podľa odseku 2 tohto článku, sa zabezpečí prístup k akciám zodpovedajúcim priorite uvedenej v článku 7 ods. 1 písm. d).
Článok 10
Iné tretie krajiny
Ak je to v záujme Únie, program môže podporovať spoluprácu s inými tretími krajinami, ako sú krajiny uvedené v článku 9, pokiaľ ide o akcie financované z dodatočných finančných príspevkov z nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti v súlade s článkom 8 ods. 6.
Článok 11
Spolupráca s medzinárodnými organizáciami a Európskym audiovizuálnym observatóriom
1. K programu majú prístup medzinárodné organizácie, ktoré pôsobia v oblastiach, na ktoré sa program vzťahuje, a to v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
2. Únia je počas trvania programu členom observatória. Účasť Únie v observatóriu prispieva k plneniu priorít podprogramu MEDIA. Komisia zastupuje Úniu v jej vzťahoch s observatóriom. Z podprogramu MEDIA sa poskytuje podpora na úhradu členského príspevku Únie v observatóriu a na zber a analýzu údajov v audiovizuálnom sektore.
Článok 12
Zber údajov o kultúrnych a kreatívnych sektoroch
Na rozšírenie dôkazovej základne pre rozvoj kultúrnych a kreatívnych sektorov a na meranie a analýzu ich prínosu pre európske hospodárstvo a spoločnosť Komisia zozbiera vhodné údaje a informácie s využitím svojich vlastných odborných znalostí a v náležitých prípadoch odborných znalostí Rady Európy, OECD, Unesco a príslušných výskumných inštitúcií. Komisia pravidelne podáva správy o zozbieraných údajoch Európskemu parlamentu a Rade. Komisia postupuje relevantné zistenia o zozbieraných údajoch zainteresovaným stranám.
Článok 13
Formy financovania z prostriedkov Únie a spôsoby vykonávania
1. Program sa vykonáva v rámci priameho riadenia v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách alebo v rámci nepriameho riadenia so subjektmi uvedenými v článku 62 ods. 1 písm. c) uvedeného nariadenia.
2. Z programu sa môže poskytovať financovanie v akejkoľvek forme stanovenej v nariadení o rozpočtových pravidlách, a to najmä vo forme grantov, cien a verejného obstarávania. Z programu sa môže poskytovať financovanie aj vo forme finančných nástrojov v rámci operácií kombinovaného financovania.
3. Operácie kombinovaného financovania v rámci programu sa implementujú v súlade s nariadením (EÚ) 2021/523 a hlavou X nariadenia o rozpočtových pravidlách.
4. Príspevky do vzájomného poisťovacieho mechanizmu môžu pokrývať riziko spojené s vymáhaním finančných prostriedkov od prijímateľov a považujú sa za dostatočnú záruku podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách. Uplatňuje sa článok 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 (25).
5. Predpokladá sa, že subjekty pôsobiace v kultúrnych a kreatívnych sektoroch, ktoré počas posledných dvoch rokov dostali viac ako 50 % svojich ročných príjmov z verejných zdrojov, majú potrebnú finančnú, odbornú a administratívnu kapacitu vykonávať činnosti v rámci programu. Na preukázanie uvedenej kapacity nie sú povinné predložiť ďalšiu dokumentáciu.
Článok 14
Ochrana finančných záujmov Únie
Ak sa prostredníctvom rozhodnutia prijatého podľa medzinárodnej dohody alebo na základe akéhokoľvek iného právneho nástroja zúčastňuje na programe tretia krajina, táto tretia krajina udelí potrebné práva a prístup zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, OLAF-u a Dvoru audítorov na riadne vykonávanie ich príslušných právomocí. V prípade OLAF-u tieto práva zahŕňajú právo viesť vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ, Euratom) č. 883/2013.
Článok 15
Pracovné programy
1. Program sa vykonáva prostredníctvom ročných pracovných programov, ako sa uvádza v článku 110 nariadenia o rozpočtových pravidlách. V ročných pracovných programoch sa uvedie orientačná suma pridelená na každú akciu a v uplatniteľnom prípade sa stanoví celková suma vyčlenená na operácie kombinovaného financovania. Ročné pracovné programy obsahujú aj orientačný harmonogram vykonávania.
2. Komisia prijme ročné pracovné programy prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 24 ods. 2.
KAPITOLA II
GRANTY A OPRÁVNENÉ SUBJEKTY
Článok 16
Granty
1. Granty sa v rámci programu udeľujú a spravujú v súlade s hlavou VIII nariadenia o rozpočtových pravidlách.
2. S cieľom zabezpečiť riadne hodnotenie žiadostí môžu byť členmi komisií pre vyhodnotenie externí experti. Externí experti musia mať pracovné skúsenosti súvisiace s posudzovanou oblasťou a v relevantnom prípade poznať zemepisnú oblasť, ktorej sa žiadosť týka.
3. V súlade s článkom 193 ods. 2 druhým pododsekom písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách a odchylne od článku 193 ods. 4 uvedeného nariadenia sa v riadne odôvodnených prípadoch uvedených v rozhodnutí o financovaní môžu činnosti podporované podľa tohto nariadenia a súvisiace náklady vzniknuté v roku 2021 považovať za oprávnené od 1. januára 2021, aj keď sa uvedené činnosti realizovali a náklady vznikli pred podaním žiadosti o grant. V prípade grantov na prevádzku na rozpočtový rok 2021 sa dohody o grante môžu výnimočne podpísať do šiestich mesiacov od začiatku rozpočtového roka prijímateľa.
4. Tam, kde je to uplatniteľné, sa v akciách programu stanovia vhodné kritériá na dosiahnutie rodovej rovnosti.
Článok 17
Oprávnené subjekty
1. Okrem kritérií stanovených v článku 197 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa uplatňujú aj kritériá oprávnenosti stanovené v tomto článku.
2. Nasledovné subjekty sú oprávnené zúčastniť sa na programe, ak sú aktívne v kultúrnych a kreatívnych sektoroch:
a) |
právne subjekty usadené v:
|
b) |
právne subjekty zriadené podľa práva Únie; |
c) |
medzinárodné organizácie. |
3. Právne subjekty aktívne v kultúrnych a kreatívnych sektoroch usadené v tretej krajine, ktorá nie je pridružená k programu, sú výnimočne oprávnené zúčastniť sa na programe, ak je takáto účasť nevyhnutná na dosiahnutie cieľov danej akcie.
4. Právne subjekty aktívne v kultúrnych a kreatívnych sektoroch usadené v tretej krajine, ktorá nie je pridružená k programu, by mali v zásade samy znášať náklady na svoju účasť. Ak je to v záujme Únie, náklady na účasť takýchto právnych subjektov sa môžu pokryť z dodatočných príspevkov z nástrojov na financovanie vonkajšej činnosti podľa článku 8 ods. 6.
KAPITOLA III
SYNERGIE A KOMPLEMENTÁRNOSŤ
Článok 18
Komplementárnosť
Komisia v spolupráci s členskými štátmi zabezpečuje, že program je celkovo konzistentný a komplementárny s príslušnými politikami a programami Únie, a to najmä s tými politikami a programami, ktoré sa týkajú rodovej vyváženosti, vzdelávania, najmä digitálneho vzdelávania a mediálnej gramotnosti, mládeže a solidarity, zamestnanosti a sociálneho začlenenia, najmä v prípade sociálne marginalizovaných skupín a menšín, výskumu, technológií a inovácie vrátane sociálnej inovácie, priemyslu a podnikania, poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, životného prostredia a opatrení v oblasti klímy, súdržnosti, regionálnej a mestskej politiky, udržateľného cestovného ruchu, štátnej pomoci, mobility a medzinárodnej spolupráce a rozvoja.
Článok 19
Kumulatívne a alternatívne financovanie
1. Na akciu, na ktorú sa poskytol príspevok v rámci programu, možno poskytnúť príspevok aj z akéhokoľvek iného programu Únie vrátane fondov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie o spoločných ustanoveniach na obdobie rokov 2021 - 2027, ak sa tieto príspevky nevzťahujú na tie isté náklady. Zodpovedajúci príspevok na akciu podlieha pravidlám príslušného programu Únie. Kumulatívne financovanie nepresiahne celkové oprávnené náklady na akciu a podpora z rôznych programov Únie sa môže vypočítať na pomernom základe.
2. Projekt môže získať v rámci programu značku Známka excelentnosti, ako sa uvádza v článku 2 bode 45 nariadenia o spoločných ustanoveniach na obdobie rokov 2021 - 2027, ak spĺňa tieto kumulatívne podmienky:
a) |
bol posúdený vo výzve na predkladanie návrhov v rámci programu; |
b) |
spĺňa minimálne požiadavky na kvalitu stanovené v danej výzve na predkladanie návrhov; a |
c) |
nemôže sa financovať v rámci danej výzvy na predkladanie návrhov z dôvodu rozpočtových obmedzení. |
Projekt, ktorý získal značku Známka excelentnosti v súlade s prvým pododsekom tohto odseku, môže získať podporu z Európskeho fondu regionálneho rozvoja alebo z Európskeho sociálneho fondu plus v súlade s článkom 73 ods. 4 nariadenia o spoločných ustanoveniach na obdobie rokov 2021 - 2027.
KAPITOLA IV
MONITOROVANIE, HODNOTENIE A KONTROLA
Článok 20
Monitorovanie a podávanie správ
1. Kvalitatívne a kvantitatívne ukazovatele na účely podávania správ o pokroku programu pri dosahovaní cieľov stanovených v článku 3 sú uvedené v prílohe II.
2. Na zabezpečenie účinného posúdenia pokroku programu pri dosahovaní jeho cieľov je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 22 s cieľom vytvoriť ustanovenia týkajúce sa rámca pre monitorovanie a hodnotenie vrátane zmien prílohy II na účely preskúmania alebo doplnenia ukazovateľov, ak je to pre monitorovanie a hodnotenie potrebné.
3. Systémom podávania správ o výkonnosti sa zabezpečí, aby sa údaje na monitorovanie vykonávania a výsledkov programu získavali efektívne, účinne a včas.
4. Na uvedený účel sa príjemcom finančných prostriedkov Únie a prípadne členským štátom ukladajú primerané požiadavky na podávanie správ.
Článok 21
Hodnotenie
1. Komisia vykonáva hodnotenia založené na pravidelnom zbere údajov a konzultácii so zainteresovanými stranami a prijímateľmi včas, aby sa mohli využiť v rozhodovacom procese.
2. Hneď, ako sú k dispozícii dostatočné informácie o vykonávaní programu, ale v každom prípade najneskôr 31. decembra 2024, Komisia vykoná priebežné hodnotenie programu, ktoré vychádza okrem iného z externých a nezávislých analýz. Komisia predloží správu o priebežnom hodnotení Európskemu parlamentu a Rade najneskôr šesť mesiacov po vykonaní priebežného hodnotenia.
3. Po 31. decembri 2027, najneskôr však 31. decembra 2029, vykoná Komisia záverečné hodnotenie programu, ktoré je založené na externých a nezávislých odborných znalostiach. Komisia predloží správu o záverečnom hodnotení Európskemu parlamentu a Rade najneskôr šesť mesiacov po vykonaní záverečného hodnotenia.
4. Komisia oznámi závery hodnotení uvedených v odsekoch 2 a 3 spolu so svojimi pripomienkami k týmto hodnoteniam Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
5. V systéme podávania hodnotiacich správ sa zabezpečí, aby sa údaje na hodnotenie programu zbierali efektívne, účinne a včas a na vhodnej úrovni podrobnosti. Prijímatelia finančných prostriedkov Únie oznamujú takéto údaje a informácie Komisii spôsobom, ktorý je v súlade s ostatnými právnymi ustanoveniami. Napríklad v prípade potreby sa osobné údaje anonymizujú. Na tento účel sa príjemcom finančných prostriedkov Únie ukladajú primerané požiadavky na podávanie správ.
Článok 22
Vykonávanie delegovania právomoci
1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 20 sa Komisii udeľuje na obdobie siedmich rokov od 1. januára 2021.
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 20 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.
5. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
6. Delegovaný akt prijatý podľa článku 20 nadobudne účinnosť, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
KAPITOLA V
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 23
Informácie, komunikácia a publicita
1. Príjemcovia finančných prostriedkov Únie musia priznať pôvod uvedených finančných prostriedkov a zabezpečiť viditeľnosť financovania z prostriedkov Únie, najmä pri propagácii akcií a ich výsledkov, a to tým, že poskytnú ucelené, účinné a primerané cielené informácie rôznym cieľovým skupinám vrátane médií a verejnosti, najmä názov programu a v prípade akcií financovaných v rámci podprogramu MEDIA aj logo MEDIA, ako sa uvádza v prílohe III.
2. Komisia vykonáva informačné a komunikačné akcie v súvislosti s programom, akciami vykonávanými v rámci programu a dosiahnutými výsledkami.
3. Finančné zdroje pridelené na program zároveň prispievajú k inštitucionálnej komunikácii o politických prioritách Únie, pokiaľ sa uvedené priority týkajú cieľov stanovených v článku 3.
Článok 24
Postup výboru
1. Komisii pomáha výbor (ďalej len „Výbor Kreatívna Európa“). Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3. Výbor Kreatívna Európa môže na účely riešenia konkrétnych otázok súvisiacich s jednotlivými podprogramami programu zasadať v osobitných zloženiach.
Článok 25
Zrušenie
Nariadenie (EÚ) č. 1295/2013 sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2021.
Článok 26
Prechodné ustanovenia
1. Toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani zmenu akcií začatých podľa nariadenia (EÚ) č. 1295/2013, ktoré sa na uvedené akcie vzťahuje aj naďalej až do ich ukončenia.
2. Z finančného krytia programu sa môžu uhrádzať aj výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebné na zabezpečenie prechodu medzi programom a opatreniami prijatými podľa nariadenia (EÚ) č. 1295/2013.
3. V prípade potreby možno rozpočtové prostriedky na pokrytie výdavkov na pomoc uvedenú v článku 8 ods. 5 zahrnúť do rozpočtu Únie na obdobie po roku 2027, aby sa umožnilo riadenie akcií, ktoré sa neskončia do 31. decembra 2027.
Článok 27
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2021.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 20. mája 2021
Za Európsky parlament
predseda
D. M. SASSOLI
Za Radu
predsedníčka
A. P. ZACARIAS
(1) Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 87.
(2) Ú. v. EÚ C 168, 16.5.2019, s. 37.
(3) Pozícia Európskeho parlamentu z 28. marca 2019 (Ú. v. EÚ C 108, 26.3.2021, s. 934) a pozícia Rady v prvom čítaní z 13. apríla 2021 (Ú. v. EÚ C 169, 5.5.2021, s. 1). Pozícia Európskeho parlamentu z 18. mája 2021 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).
(4) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 445/2014/EÚ zo 16. apríla 2014, ktorým sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1622/2006/ES (Ú. v. EÚ L 132, 3.5.2014, s. 1).
(5) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/789 zo 17. apríla 2019, ktorou sa stanovujú pravidlá výkonu autorského práva a práv súvisiacich s autorským právom uplatniteľné na niektoré online vysielania vysielateľov a retransmisie televíznych a rozhlasových programov a ktorou sa mení smernica Rady 93/83/EHS (Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 82).
(6) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/790 zo 17. apríla 2019 o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu a o zmene smerníc 96/9/ES a 2001/29/ES (Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 92).
(7) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) (Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1).
(8) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1808 zo 14. novembra 2018, ktorou sa mení smernica 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) s ohľadom na meniace sa podmienky na trhu (Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018, s. 69).
(9) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1194/2011/EÚ zo 16. novembra 2011, ktorým sa ustanovuje akcia Európskej únie na podporu značky Európske dedičstvo (Ú. v. EÚ L 303, 22.11.2011, s. 1).
(10) Ú. v. EÚ C 334, 19.9.2018, s. 253.
(11) Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.
(12) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).
(13) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/1017 (Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 30).
(14) Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11).
(15) Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 28.
(16) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).
(17) Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1).
(18) Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).
(19) Nariadenie Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1).
(20) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 29).
(21) Rozhodnutie Rady 2013/755/EÚ z 25. novembra 2013 o pridružení zámorských krajín a území k Európskej únii (rozhodnutie o pridružení zámoria) (Ú. v. EÚ L 344, 19.12.2013, s. 1).
(22) Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.
(23) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).
(24) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1295/2013 z 11. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje program Kreatívna Európa (2014 až 2020) a zrušujú rozhodnutia č. 1718/2006/ES, č. 1855/2006/ES a č. 1041/2009/ES (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 221).
(25) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie, stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 a (EÚ) č. 1291/2013 (Ú. v. EÚ L 170, 12.5.2021, s. 1).
PRÍLOHA I
OPIS AKCIÍ PROGRAMU
ODDIEL 1
PODPROGRAM KULTÚRA
Priority podprogramu Kultúra uvedené v článku 5 sa dosahujú prostredníctvom nasledujúcich akcií, a to aj s cieľom posilniť cirkuláciu európskych diel v digitálnom a viacjazyčnom prostredí, v prípade potreby aj pomocou prekladu, a to bez ohľadu na druh použitého média, pričom podrobnosti týchto akcií vrátane prípadných vyšších mier spolufinancovania pre malé projekty sa vymedzia v pracovných programoch:
Horizontálne akcie:
Cieľom horizontálnych akcií je podporovať všetky kultúrne a kreatívne sektory s výnimkou audiovizuálneho sektora pri riešení spoločných výziev, ktorým čelia na európskej úrovni. Horizontálne akcie spolufinancujú predovšetkým nadnárodné projekty spolupráce, vytvárania sietí, mobility a internacionalizácie, a to aj prostredníctvom rezidenčných programov, turné, podujatí, výstav a festivalov. Programom sa podporujú tieto horizontálne akcie:
a) |
projekty nadnárodnej spolupráce, ktoré spájajú organizácie v kultúrnych a kreatívnych sektoroch všetkých veľkostí, vrátane mikroorganizácií a malých organizácií, a z rôznych krajín s cieľom vykonávať sektorové alebo medzisektorové činnosti; |
b) |
európske siete organizácií v kultúrnych a kreatívnych sektoroch z rôznych krajín; |
c) |
kultúrne a kreatívne celoeurópske platformy; |
d) |
nadnárodná mobilita umelcov a prevádzkovateľov v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a nadnárodná cirkulácia umeleckých a kultúrnych diel; |
e) |
podpora organizácií v kultúrnych a kreatívnych sektoroch, aj z hľadiska budovania kapacít, s cieľom pomôcť im pôsobiť na medzinárodnej úrovni; |
f) |
tvorba a realizácia politík v oblasti kultúry a príslušná spolupráca, a to aj prostredníctvom poskytovania údajov a výmeny najlepších postupov, prostredníctvom pilotných projektov a stimulov na podporu rodovej rovnosti. |
Sektorové akcie:
S cieľom reagovať na spoločné potreby v rámci Únie sa tieto sektorové akcie podporujú v tých kultúrnych a kreatívnych sektoroch, najmä v hudobnom sektore, ktorých špecifiká alebo špecifické výzvy si vyžadujú cielenejší prístup, ktorý dopĺňa horizontálne akcie:
a) |
podpora hudobného sektora: akcie, ktoré propagujú rozmanitosť, kreativitu a inováciu v oblasti hudby vrátane živých vystúpení, predovšetkým šírenie a propagácia všetkých hudobných repertoárov v Európe a za jej hranicami, akcie odbornej prípravy, hudobná účasť, prístup k hudbe a rozvoj publika pre všetky európske repertoáre a podpora zberu a analýzy údajov; uvedené akcie vychádzajú zo skúseností a odborných znalostí získaných v rámci iniciatívy „Music moves Europe“ a naďalej ich podporujú; |
b) |
podpora knižného a vydavateľského sektora: cielené akcie, ktoré podporujú rozmanitosť, kreativitu a inováciu, propagácia európskej literatúry v rámci Európy aj za jej hranicami, a to aj v knižniciach, odbornú prípravu a výmeny pre profesionálov v tomto sektore, autorov a prekladateľov a nadnárodné projekty zamerané na spoluprácu, inováciu a rozvoj v tomto sektore; cielené akcie, ktoré podporujú preklady literatúry, a ak je to možné, prispôsobenie literatúry do formátov prístupných pre osoby so zdravotným postihnutím; |
c) |
podpora architektúry a kultúrneho dedičstva v záujme kvalitného zastavaného prostredia: cielené akcie v oblasti mobility, budovania kapacít a internacionalizácie prevádzkovateľov v oblasti architektúry a kultúrneho dedičstva; podpora kultúry výstavby (tzv. Baukultur), partnerského učenia a záujmu publika s cieľom šíriť zásady vysokej kvality v súčasnej architektúre a pri zásahoch do kultúrneho dedičstva; podpora udržateľnej ochrany, obnovy a adaptívneho opätovného využívania kultúrneho dedičstva a propagácia jeho hodnôt prostredníctvom činností zameraných na zvyšovania povedomia a vytváranie sietí; |
d) |
podpora ostatných sektorov umeleckej tvorby v prípade, že sa identifikujú konkrétne potreby, vrátane cielených akcií pre rozvoj kreatívnych aspektov udržateľného cestovného ruchu zameraného na kultúru a sektoroch dizajnu a módy, a pre propagáciu a reprezentáciu týchto ostatných sektorov umeleckej tvorby mimo Únie. |
Osobitné akcie, ktoré sú zamerané na zviditeľnenie a zhmotnenie európskej kultúrnej rozmanitosti a dedičstva a na rozvíjanie medzikultúrneho dialógu:
a) |
finančná podpora Európskych hlavných miest kultúry; |
b) |
finančná podpora značky Európske dedičstvo a činností zameraných na vytváranie sietí medzi lokalitami, ktoré získali značku Európske dedičstvo; |
c) |
ocenenia Únie v oblasti kultúry; |
d) |
Dni európskeho kultúrneho dedičstva; |
e) |
podpora európskych kultúrnych subjektov, ako sú napríklad orchestre, ktoré sa venujú odbornej príprave a propagácii mladých umelcov s veľkým potenciálom a ktoré majú inkluzívny prístup so širokým zemepisným pokrytím, alebo subjektov, ktoré poskytujú priame kultúrne služby európskym občanom so širokým zemepisným pokrytím. |
ODDIEL 2
PODPROGRAM MEDIA
V súvislosti s prioritami podprogramu MEDIA uvedenými v článku 6 sa zohľadňujú požiadavky smernice (EÚ) 2018/1808 a rozdiely medzi krajinami, pokiaľ ide o tvorbu a šírenie audiovizuálneho obsahu a prístup k nemu, a veľkosť a osobitosti ich príslušných trhov a jazyková rozmanitosť a tieto priority sa dosahujú prostredníctvom týchto akcií, ktorých podrobnosti sa vymedzia v pracovných programoch:
a) |
vývoj audiovizuálnych diel nezávislými európskymi produkčnými spoločnosťami, ktorá zahŕňa rôzne formáty (ako napríklad celovečerné filmy, krátke filmy, seriály, dokumentárne filmy a naratívne videohry) a žánre a zameriava sa na rôzne publikum vrátane detí a mladých ľudí; |
b) |
tvorba inovatívneho a kvalitného televízneho obsahu a seriálových naratívnych formátov pre rozmanité publikum nezávislými európskymi produkčnými spoločnosťami; |
c) |
propagačné a marketingové nástroje vrátane online nástrojov a nástrojov s využitím analýzy údajov, ktorých cieľom je zvýšiť význam, viditeľnosť, cezhraničnú prístupnosť a záber európskych diel; |
d) |
podpora medzinárodného predaja a cirkulácie nenárodných európskych diel na všetkých platformách (napr. v kinosálach, online) so zameraním na malé aj veľké produkcie, a to aj prostredníctvom koordinovaných distribučných stratégií pokrývajúcich viacero krajín a podporou používania titulkov, dabingu, a v uplatniteľných prípadoch nástrojov audiokomentára; |
e) |
podpora viacjazyčného prístupu ku kultúrnym televíznym programom online prostredníctvom titulkovania; |
f) |
podpora činností na vytváranie sietí pre profesionálov v audiovizuálnom sektore vrátane tvorcov a podpora vzájomných výmen medzi spoločnosťami s cieľom vychovávať a podporovať talenty v európskom audiovizuálnom sektore a uľahčiť tvorbu a distribúciu európskych a medzinárodných spoločných diel a koprodukcií; |
g) |
podpora činností európskych audiovizuálnych prevádzkovateľov na podujatiach a veľtrhoch týkajúcich sa tohto sektora v Európe aj mimo nej; |
h) |
podpora zviditeľnenia a dosahu európskych filmov a audiovizuálnych diel zameraných na široké európske publikum za hranicami jednotlivých štátov, najmä na mladých ľudí a na aktérov, ktorí dokážu znásobiť zviditeľnenie a dosah filmov a diel, a to aj prostredníctvom organizovania premietaní a komunikačných, šíriacich a propagačných činností na podporu udeľovania európskych cien, najmä ceny „LUX – Európskej filmovej ceny publika udeľovanej Európskym parlamentom a Európskou filmovou akadémiou“; |
i) |
iniciatívy na propagáciu rozvoja a záujmu publika vrátane činností filmového vzdelávania zameraných najmä na mladé publikum; |
j) |
odborná príprava a mentorské činnosti na posilnenie kapacity profesionálov v audiovizuálnom sektore, aby sa vedeli prispôsobiť novým kreatívnym procesom, vývoju na trhu a digitálnym technológiám, ktoré ovplyvňujú celý hodnotový reťazec; |
k) |
sieť alebo siete európskych prevádzkovateľov videa na požiadanie, ktoré ponúkajú významný podiel nenárodných európskych diel; |
l) |
európske festivaly a sieť alebo siete európskych festivalov, na ktorých sa premieta významný podiel nenárodných európskych diel pri zachovaní ich identity a jedinečného profilu; |
m) |
sieť európskych prevádzkovateľov kín so širokým zemepisným pokrytím, ktoré premietajú významný podiel nenárodných európskych filmov, čím podporujú úlohu európskych kín pri cirkulácii európskych diel; |
n) |
osobitné opatrenia, ktoré majú prispieť k vyváženejšej rodovej účasti v audiovizuálnom sektore, vrátane štúdií, mentoringu, odbornej prípravy a činností zameraných na vytváranie sietí; |
o) |
podpora politického dialógu, inovatívnych politických opatrení a výmeny najlepších postupov, a to aj prostredníctvom analytických činností a poskytovania spoľahlivých údajov; |
p) |
nadnárodná výmena skúseností a vedomostí, činnosti partnerského učenia a vytváranie sietí medzi audiovizuálnym sektorom a tvorcami politiky. |
ODDIEL 3
MEDZISEKTOROVÝ PODPROGRAM
Priority Medzisektorového podprogramu uvedené v článku 7 sa dosahujú prostredníctvom týchto akcií, ktorých podrobnosti sa vymedzia v pracovných programoch:
Spolupráca v oblasti politiky a osvetové akcie, ktorými sa:
a) |
podporuje tvorba politiky, nadnárodná výmena skúseností a vedomostí, činnosti zamerané na partnerské učenie a na zvyšovanie povedomia, vytváranie sietí a pravidelný medzisektorový dialóg medzi organizáciami v kultúrnych a kreatívnych sektoroch a tvorcami politík; |
b) |
podporujú analytické medzisektorové činnosti; |
c) |
sleduje posilňovanie cezhraničnej spolupráce v oblasti politiky a tvorba politiky so zreteľom na úlohu sociálneho začleňovania pomocou kultúry; |
d) |
zlepšujú vedomostí o programe a témach, ktoré pokrýva, podporuje osveta medzi občanmi a pomoc pri prenosnosti výsledkov za hranice členského štátu. |
Akcie „laboratórium kreatívnej inovácie“, ktorými sa:
a) |
podporujú nové formy tvorby na pomedzí rôznych kultúrnych a kreatívnych sektorov, napríklad pomocou experimentálnych prístupov a využívania inovačných technológií; |
b) |
podporujú inovačné medzisektorové prístupy a nástroje, ktoré majú podľa možnosti viacjazyčný a sociálny rozmer, na uľahčovanie šírenia, propagácie a speňažovania kultúry a kreativity a ich sprístupnenia vrátane kultúrneho dedičstva. |
Akcie „kancelárie programu“, ktorými sa:
a) |
propaguje program na vnútroštátnej úrovni, poskytujú relevantné informácie o rôznych typoch finančnej podpory dostupnej v rámci politiky Únie, a ktorou sa pomáha prevádzkovateľom v kultúrnych a kreatívnych sektoroch pri podávaní žiadostí o podporu v rámci programu, a to aj ich informovaním o požiadavkách a postupoch súvisiacich s rôznymi výzvami na predkladanie návrhov a zdieľaním osvedčených postupov; |
b) |
podporujú potenciálni prijímatelia v procese podávania žiadosti a poskytuje partnerské mentorstvo pre nových účastníkov programu, podnecuje cezhraničná spolupráca a výmena najlepších postupov medzi jednotlivcami v profesii, inštitúciami, platformami a sieťami, a to v rámci oblastí politiky, na ktoré sa program vzťahuje, a kultúrnych a kreatívnych sektorov, ako aj medzi nimi; |
c) |
podporuje Komisia pri zabezpečovaní náležitej komunikácie o výsledkoch programu a ich šírení medzi občanmi a prevádzkovateľmi v kultúrnych a kreatívnych sektoroch. |
Prierezové akcie na podporu sektora spravodajských médií, ktorými sa:
a) |
riešia štrukturálne a technologické zmeny, ktorým čelí mediálny sektor, prostredníctvom presadzovania nezávislého a pluralitného mediálneho prostredia, a to aj podporovaním nezávislého monitorovania s cieľom posúdiť riziká a výzvy, ktorým mediálna pluralita a sloboda čelia, a prostredníctvom podpory činností zameraných na zvyšovanie povedomia; |
b) |
podporujú normy vysokej kvality mediálnej tvorby prostredníctvom podporovania spolupráce, digitálnych zručností, spoločnej cezhraničnej žurnalistiky a kvalitného obsahu s cieľom prispieť k profesijnej etike v žurnalistike; |
c) |
propaguje mediálna gramotnosť s cieľom umožniť občanom využívať médiá a rozvíjať kritické chápanie médií, a ktorými sa podporuje výmena vedomostí a informácií o politikách a postupoch v oblasti mediálnej gramotnosti; |
d) |
zahŕňajú osobitné opatrenia, ktoré majú prispieť k vyváženejšej rodovej účasti v sektore spravodajských médií. |
PRÍLOHA II
SPOLOČNÉ KVALITATÍVNE A KVANTITATÍVNE UKAZOVATELE VPLYVU PROGRAMU
Počet a rozsah nadnárodných partnerstiev vytvorených s podporou programu vrátane krajiny pôvodu organizácií, ktoré sú prijímateľmi.
Kvalitatívne dôkazy o úspechoch dosiahnutých v oblasti umeleckej, podnikateľskej a technologickej inovácie vďaka podpore programu.
Ukazovatele
Podprogram Kultúra:
Počet a rozsah nadnárodných partnerstiev vytvorených s podporou programu.
Počet umelcov a prevádzkovateľov v kultúrnych a kreatívnych sektoroch, ktorí sa presunuli mimo štátnych hraníc vďaka podpore programu, s uvedením krajiny pôvodu a podielu žien.
Počet osôb, ktoré mali prístup k európskym kultúrnym a kreatívnym dielam podporeným v rámci programu, a to aj k dielam z iných krajín, ako je ich vlastná krajina.
Počet projektov podporených z programu, ktoré sa zameriavajú na sociálne marginalizované skupiny.
Počet projektov podporených z programu, ktoré zahŕňajú organizácie z tretích krajín.
Podprogram Media:
Počet osôb, ktoré mali prístup k európskym audiovizuálnym dielam podporeným z programu, pričom ide o diela z iných krajín, ako je ich vlastná krajina.
Počet účastníkov na vzdelávacích činnostiach podporených z programu, ktorí uviedli, že sa zlepšili ich kompetencie a zvýšila ich zamestnateľnosť vrátane podielu žien.
Počet, rozpočet a zemepisný pôvod koprodukcií vyvinutých, vytvorených a distribuovaných s podporou z programu, a koprodukcií s partnermi z krajín s rôznymi audiovizuálnymi kapacitami.
Počet audiovizuálnych diel v menej používaných jazykoch vyvinutých, vyrobených a distribuovaných s podporou z programu.
Počet osôb, ktoré oslovili propagačné činnosti medzi spoločnosťami na veľkých trhoch.
Medzisektorový podprogram:
Počet a rozsah vytvorených nadnárodných partnerstiev (zložený ukazovateľ pre akciu „laboratóriá kreatívnej inovácie“ a medzisektorové akcie, ktorými sa podporuje sektor spravodajských médií).
Počet podujatí alebo činností propagujúcich program, zorganizovaných kanceláriami programu.
Počet účastníkov na akcii „laboratóriá kreatívnej inovácie“ a na medzisektorových akciách, ktorými sa podporuje sektor spravodajských médií, vrátane podielu žien.
PRÍLOHA III
LOGO PODPROGRAMU MEDIA
Logo podprogramu Media je takéto: