EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32010R0844
Commission Regulation (EU) No 844/2010 of 20 September 2010 amending Regulation (EC) No 1099/2008 of the European Parliament and of the Council on energy statistics, as regards the establishment of a set of annual nuclear statistics and the adaptation of the methodological references according to NACE Rev. 2 Text with EEA relevance
Nariadenie Komisie (EÚ) č. 844/2010 z 20. septembra 2010 , ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 o energetickej štatistike, pokiaľ ide o vytvorenie súboru ročnej štatistiky o jadrovej energii a úpravu metodologických odkazov podľa NACE Rev. 2 Text s významom pre EHP
Nariadenie Komisie (EÚ) č. 844/2010 z 20. septembra 2010 , ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 o energetickej štatistike, pokiaľ ide o vytvorenie súboru ročnej štatistiky o jadrovej energii a úpravu metodologických odkazov podľa NACE Rev. 2 Text s významom pre EHP
Ú. v. EÚ L 258, 30.9.2010, p. 1–55
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV) Tento dokument bol uverejnený v osobitnom vydaní
(HR)
No longer in force, Date of end of validity: 13/03/2013; Zrušil 32013R0147
30.9.2010 |
SK |
Úradný vestník Európskej únie |
L 258/1 |
NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 844/2010
z 20. septembra 2010,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 o energetickej štatistike, pokiaľ ide o vytvorenie súboru ročnej štatistiky o jadrovej energii a úpravu metodologických odkazov podľa NACE Rev. 2
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKA KOMISIA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 z 22. októbra 2008 o energetickej štatistike (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 3 a článok 8,
keďže:
(1) |
Nariadením (ES) č. 1099/2008 sa ustanovuje spoločný rámec na tvorbu, poskytovanie, hodnotenie a zverejňovanie porovnateľných energetických štatistík v Únii. |
(2) |
V súlade s článkom 8 nariadenia (ES) č. 1099/2008 by Komisia (Eurostat) mala v spolupráci s odvetvím jadrovej energetiky v Európskej únii určiť súbor ročnej štatistiky o jadrovej energii, ktorý sa bude vykazovať a zverejňovať od roku 2009, ktorý bude prvým vykazovaným obdobím. |
(3) |
Komisia vypracovala požadovaný súbor údajov a s členskými štátmi prediskutovala uskutočniteľnosť, náklady na tvorbu, dôvernosť a zaťaženie vyplývajúce zo spravodajskej povinnosti. |
(4) |
Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Revision 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky (2), by sa energetická štatistika mala tvoriť v súlade s NACE Rev. 2 od 1. januára 2009. |
(5) |
Nariadenie (ES) č. 1099/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
(6) |
Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre Európsky štatistický systém, |
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Prílohy A a B k nariadeniu (ES) č. 1099/2008 sa nahrádzajú prílohou k tomuto nariadeniu.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 20. septembra 2010
Za Komisiu
predseda
José Manuel BARROSO
(1) Ú. v. EÚ L 304, 14.11.2008, s. 1.
(2) Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1.
PRÍLOHA
PRÍLOHA A
OBJASNENIA TERMINOLÓGIE
Táto príloha poskytuje vysvetlenia alebo vymedzenia pojmov, ktoré sú použité v ostatných prílohách.
1. ZEMEPISNÉ VYSVETLIVKY
Len na účely štatistického vykazovania sa uplatňujú nasledujúce zemepisné vymedzenia:
— |
Austrália nezahŕňa zámorské územia, |
— |
Dánsko nezahŕňa Faerské ostrovy a Grónsko, |
— |
Francúzsko zahŕňa Monako a vylučuje francúzske zámorské územia Guadeloupe, Martinique, Guyanu, Réunion, St. Pierre a Miquelon, Novú Kaledóniu, Francúzsku Polynéziu, Wallis a Futunu, Mayotte, |
— |
Taliansko zahŕňa San Marino a Vatikán, |
— |
Japonsko zahŕňa Okinawu, |
— |
Holandsko nezahŕňa Surinam a Holandské Antily, |
— |
Portugalsko zahŕňa Azory a Madeiru, |
— |
Španielsko zahŕňa Kanárske ostrovy, Baleárske ostrovy a Ceutu a Melillu, |
— |
Švajčiarsko nezahŕňa Lichtenštajnsko, |
— |
Spojené štáty zahŕňajú 50 štátov, District of Columbia, Americké Panenské ostrovy, Portoriko a Guam. |
2. AGREGÁTY
Výrobcovia sa zatrieďujú podľa účelu výroby:
— |
verejní výrobcovia: podniky, súkromné alebo verejné, ktoré vyrábajú elektrickú energiu a/alebo teplo ako svoju hlavnú činnosť, na predaj tretím stranám, |
— |
závodní výrobcovia: podniky, súkromné aj verejné, ktoré vyrábajú elektrinu a/alebo teplo úplne alebo čiastočne na vlastné použitie ako činnosť, ktorá podporuje ich primárnu činnosť. |
Poznámka: Komisia môže ďalej objasniť terminológiu tým, že po nadobudnutí účinnosti zrevidovanej klasifikácie NACE pridá v súlade s regulačným postupom s kontrolou uvedeným v článku 11 ods. 2 príslušné položky.
2.1. Sektor dodávky a transformácie
Produkcia/Domáca produkcia
Množstvo palív vyťažených alebo vyprodukovaných, vypočítané po všetkých úkonoch na odstránenie neaktívnej hmoty. Produkcia zahŕňa množstvo, ktoré výrobca spotrebuje počas výrobného procesu (napríklad na vykurovanie alebo prevádzku zariadení a pomocných zariadení), ako aj dodávky ostatným výrobcom energie na transformáciu alebo iné použitie.
Domáca je: produkcia zo zdrojov v príslušnom štáte.
Dovoz/vývoz
Čo sa týka zemepisných definícií, pozri časť ‚Zemepisné vysvetlivky‘.
Pokiaľ nie je uvedené inak, ‚dovoz‘ sa vzťahuje na krajinu pôvodu (krajina, v ktorej sa energetický produkt vyprodukoval) na použitie v krajine a ‚vývoz‘ sa vzťahuje na krajinu konečnej spotreby vyprodukovaného energetického produktu.
Množstvo sa považuje za dovážané alebo vyvážané, keď prekročilo politické hranice krajiny, či už bolo, alebo nebolo colne odbavené.
Ak nemožno určiť pôvod ani destináciu, môže sa použiť časť ‚Ostatné‘.
Štatistické rozdiely sa môžu vyskytnúť, len ak sa celkový dovoz a vývoz uskutočňuje na uvedenom základe, zatiaľ čo zemepisné rozdelenie je založené na rozdielnom zisťovaní, zdroji alebo koncepte. V takomto prípade sa rozdiely zahŕňajú do ‚Ostatné‘.
Medzinárodné námorné zásobníky
Množstvo palív dodávaných lodiam všetkých zástav, ktoré sa používajú v medzinárodných plavbách. Medzinárodné plavby sa môžu uskutočňovať na mori, vo vnútrozemských jazerách a vodných tokoch a v pobrežných vodách. Vylučuje sa:
— |
spotreba v prípade lodí používaných vo vnútrozemských plavbách. Vnútrozemské/medzinárodné delenie by sa malo určiť na základe prístavu odchodu alebo prístavu príchodu a nie podľa zástavy alebo štátnej príslušnosti lode, |
— |
spotreba rybárskych lodí, |
— |
spotreba vojenských síl. |
Zmena stavu zásob
Rozdiel medzi počiatočným stavom zásob a konečným stavom zásob uskladnených na území daného štátu.
Hrubá spotreba (vypočítaná)
Vypočítaná hodnota, definovaná ako:
Domáca produkcia + Z ostatných zdrojov + Dovoz – Vývoz – Medzinárodné námorné zásobníky + Zmena stavu zásob
Hrubá spotreba (zistená)
Množstvo skutočne zaznamenané v zisťovaniach koncových sektorov.
Štatistické rozdiely
Vypočítaná hodnota, definovaná ako:
Vypočítaná hrubá spotreba – zistená hrubá spotreba.
Vrátane zmien stavu zásob u koncových spotrebiteľov, keď to nemožno určiť ako časť ‚Zmena stavu zásob‘.
Mali by sa zdôvodniť všetky hlavné rozdiely.
Verejné elektrárne
Množstvo palív použitých pri výrobe elektriny.
Palivá, ktoré používajú zariadenia obsahujúce najmenej jedno zariadenie na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (teplárne), sa majú uviesť pod ‚Verejné teplárne‘.
Verejné teplárne
Množstvo palív použitých pri výrobe elektriny a tepla.
Verejné výhrevne
Množstvo palív použitých pri výrobe tepla.
Závodné elektrárne
Množstvo palív použitých pri výrobe elektriny.
Palivá, ktoré používajú zariadenia obsahujúce najmenej jedno kombinované zariadenie na výrobu elektriny a tepla, sa majú uviesť pod ‚Závodné teplárne‘.
Závodné teplárne
Množstvo palív, ktoré zodpovedá množstvu vyrábanej elektriny a predaného tepla.
Závodné výhrevne
Množstvo palív, ktoré zodpovedá množstvu predaného tepla.
Čiernouhoľné briketárne
Množstvo použité pri výrobe palív.
Množstvo použité pri vykurovaní a prevádzke zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.
Koksárne
Množstvo použité v koksárňach.
Množstvo použité pri vykurovaní a prevádzke zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.
Hnedouhoľné/rašelinové briketárne
Množstvo lignitu alebo hnedého uhlia použité pri výrobe brikiet z hnedého uhlia (BKB) alebo množstvo rašeliny na výrobu rašelinových brikiet (PB).
Množstvo použité pri vykurovaní a prevádzke zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.
Plynárne
Množstvo použité pri výrobe plynu v plynárňach a zariadeniach na splynovanie uhlia.
Množstvo použité ako palivo na vykurovanie a prevádzku zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.
Vysoké pece
Množstvo koksovateľného a/alebo bitúmenového uhlia (všeobecne známe ako PCI) a koksárenského koksu transformovaného vo vysokých peciach.
Množstvo použité ako palivo na vykurovanie a prevádzku vysokých pecí (napríklad plyn vo vysokých peciach) by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.
Skvapalňovanie uhlia
Množstvo paliva použitého pri výrobe syntetickej ropy.
Ropné rafinérie
Množstvo použité pri výrobe ropných výrobkov.
Množstvo použité ako palivo na vykurovanie a prevádzku zariadení by sa nemalo uviesť tu, ale ako spotreba v energetickom sektore.
Inde neuvedené – Transformácia
Množstvo použité pri transformácii inde nezahrnuté. V prípade použitia je potrebné vysvetliť v tejto správe to, čo je zahrnuté v tejto položke.
2.2. Energetický sektor a konečná spotreba
Energetický sektor spolu
Množstvo spotrebované v energetickom priemysle na podporu ťažby (banská ťažba, ťažba ropy a plynu) alebo prevádzkovú spotrebu pri transformačných aktivitách. To zodpovedá divíziám NACE 05, 06, 08.92, 07.21, 09.1, 19 a 35.
Nezahŕňa množstvo palív transformovaných do inej energetickej formy (ktoré by mali byť uvedené v sektore transformácie) alebo použitých pri podpore prevádzky ropných, plynových a kalových potrubí (ktoré by mali byť uvedené v dopravnom sektore).
Zahŕňa výrobu chemických materiálov pre atómové štiepenie a fúziu, ako aj výrobky týchto procesov.
Elektrárne, teplárne a výhrevne
Množstvo spotrebované ako energia v elektrárňach, zariadeniach na kombinovanú výrobu elektriny a tepla (teplárňach) a výhrevniach.
Uhoľné bane
Množstvo spotrebované ako energia na podporu ťažby a prípravy uhlia v uhoľnom baníctve.
Uhlie pálené v elektrárňach pri ťažných vežiach by sa malo uviesť v sektore transformácie.
Čiernouhoľné briketárne
Množstvo spotrebované ako energia v čiernouhoľných briketárňach.
Koksárne
Množstvo spotrebované ako energia v koksovniach.
Hnedouhoľné/rašelinové briketárne
Množstvo použité ako energia v hnedouhoľných/rašelinových briketárňach.
Plynárne/zariadenia na splynovanie
Množstvo spotrebované ako energia v plynárňach a zariadeniach na splynovanie uhlia.
Vysoké pece
Množstvo spotrebované ako energia vo vysokých peciach.
Skvapalňovanie uhlia
Množstvo spotrebované ako energia v zariadeniach na skvapalňovanie uhlia.
Ropné rafinérie
Množstvo spotrebované ako energia v ropných rafinériách.
Ťažba ropy a plynu
Množstvo spotrebované ako palivo pri ťažbe ropy a plynu a v zariadeniach na spracovanie zemného plynu.
Nezahŕňa straty v potrubiach (treba uviesť ako distribučné straty) ani množstvo energie použité pri prevádzke potrubí (treba uviesť v dopravnom sektore).
Konečná spotreba spolu
Určená (vypočítaná) ako:
= Neenergetické použitie spolu + Konečná energetická spotreba (Priemysel + Doprava + Ostatné sektory)
Vylučuje dodávky určené na transformáciu, použitie v odvetviach vyrábajúcich energiu a distribučné straty.
Neenergetické použitie
Energetické produkty použité ako suroviny v rôznych sektoroch; teda nespotrebované ako palivo alebo transformované na iné palivo.
2.3. Špecifikácia konečného použitia energie
Konečná energetická spotreba
Energetická spotreba v priemysle, doprave a ostatných sektoroch spolu.
Priemyselný sektor
Týka sa množstva paliva spotrebovaného priemyselným podnikom na podporu jeho primárnych činností.
Pokiaľ ide len o výhrevne alebo teplárne, uvádza sa len množstvo palív spotrebovaných na výrobu tepla použitého samotným podnikom. Množstvo palív spotrebovaných na výrobu tepla, ktoré sa predáva, a na výrobu elektriny, by sa malo uviesť v príslušnom sektore transformácie.
Hutníctvo železa a ocele: divízie NACE 24.1, 24.2, 24.3, 24.51 a 24.52.
Chemický (vrátane petrochemického)
Chemický a petrochemický priemysel; divízie NACE 20 a 21.
Neželezné kovy
Priemysel neželezných kovov; divízie NACE 24.4, 24.53 a 24.54.
Nekovové minerálne výrobky
Sklo, keramika, cement a ostatné priemyselné stavebné materiály; divízia NACE 23.
Dopravné zariadenia
Priemysel týkajúci sa zariadení používaných v doprave; divízie NACE 29 a 30.
Stroje a zariadenia
Kovové výrobky, stroje a zariadenia okrem dopravného zariadenia; divízie NACE 25, 26, 27 a 28.
Ťažba a dobývanie
Divízie NACE 07 (okrem 07.21), 08 (okrem 08.92) a 09.9; nezahŕňa priemyselné odvetvia vyrábajúce energiu.
Potraviny, nápoje a tabak: divízie NACE 10, 11 a 12.
Celulóza, papier a tlač
Zahŕňa výrobu nahratých záznamových médií; divízie NACE 17 a 18.
Drevo a drevené výrobky (okrem celulózy a papiera): divízia NACE 16.
Stavebníctvo: divízie NACE 41, 42 a 43.
Textil a koža; divízie NACE 13, 14 a 15.
Inde neuvedené – Priemysel
Spotreba v sektoroch, ktoré nie sú vyššie uvedené.
Dopravný sektor
Energia použitá vo všetkých dopravných činnostiach bez ohľadu na hospodársky sektor, v ktorom sa činnosť vykonáva; divízie NACE 49, 50 a 51.
Dopravný sektor – Železničná doprava
Celá spotreba na použitie v železničnej doprave vrátane priemyselných železníc; divízie NACE 49.1 a 49.2.
Dopravný sektor – Vnútrozemská plavba
Množstvo dodávané plavidlám všetkých zástav neangažovaných v medzinárodnej plavbe (pozri Medzinárodné námorné zásobníky). Vnútrozemské/medzinárodné delenie by sa malo určiť na základe prístavu odchodu alebo prístavu príchodu a nie podľa zástavy alebo štátnej príslušnosti lode. Divízia NACE 50.
Dopravný sektor – Cestná doprava
Množstvo použité pre cestné vozidlá.
Zahŕňa palivo použité poľnohospodárskymi vozidlami na verejných komunikáciách a lubrikanty používané v cestných vozidlách.
Nezahŕňa energiu použitú pre stacionárne motory (pozri sektor ‚Ostatné‘), na použitie traktormi mimo verejných komunikácií (pozri ‚Poľnohospodárstvo‘), použitie vo vojenských cestných vozidlách (pozri sektor ‚Ostatné – Inde neuvedené‘), bitúmen používaný na úpravu ciest a energiu používanú v motoroch na stavbách (pozri priemyselný podsektor ‚Stavebníctvo‘). Divízie NACE 49.3 a 49.4.
Dopravný sektor – Potrubná doprava
Množstvo použité ako energia na podporu a prevádzku potrubí dopravujúcich plyny, kvapaliny, kaly a ostatné komodity; divízia NACE 49.5.
Zahŕňa energiu použitú pre čerpacie stanice a udržiavanie potrubia.
Nezahŕňa energiu použitú pri distribúcii zemného plynu alebo priemyselného plynu, horúcej vody a pary potrubím od distribútora ku koncovým používateľom (uvedie sa v energetickom sektore), energiu použitú pri konečnej distribúcii vody do domácností, pre priemyselných, komerčných a iných používateľov (zahrnie sa v sektore obchodu a služieb) a straty, ku ktorým dochádza počas tejto prepravy medzi distribútorom a koncovými používateľmi (uvedú sa ako distribučné straty).
Dopravný sektor – Medzinárodná letecká doprava
Množstvo leteckých palív dodávaných lietadlám medzinárodnej leteckej dopravy. Vnútrozemské/medzinárodné delenie treba určiť na základe miesta odletu a príletu a nie podľa národnosti leteckej spoločnosti. Časť divízie NACE 51.
Nezahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami v ich cestných vozidlách (uvedie sa v časti Dopravný sektor – Inde neuvedené) a vojenské použitie leteckých palív (uvedie sa v Ostatné sektory – Inde neuvedené).
Dopravný sektor – Vnútroštátna letecká doprava
Množstvo leteckých palív dodávaných lietadlám vnútroštátnej leteckej dopravy – komerčné, súkromné, poľnohospodárske atď. Časť divízie NACE 51.
Zahŕňa palivo použité na účely iné ako lietanie, napríklad skúšanie motorov na skúšobnej stolici. Vnútrozemské/medzinárodné delenie treba určiť na základe miesta odletu a príletu a nie podľa národnosti leteckej spoločnosti.
Nezahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami v ich cestných vozidlách (uvedie sa v časti Dopravný sektor – Inde neuvedené) a vojenské použitie leteckých palív (uvedie sa v Ostatné sektory – Inde neuvedené).
Dopravný sektor – Inde neuvedené
Množstvo použité pre dopravu inde nezahrnuté.
Zahŕňa palivá použité leteckými spoločnosťami pre ich cestné vozidlá a palivá použité v prístavoch na vykládku lodí, pre rôzne druhy žeriavov.
Uvedie sa, čo je zahrnuté v tejto položke.
Ostatné sektory
Sektory, ktoré nie sú špecificky uvedené alebo nepatria pod energetický sektor, priemysel alebo dopravu.
Ostatné sektory – Obchod a verejné služby
Palivá spotrebované podnikmi a úradmi vo verejnom aj súkromnom sektore.
Divízie NACE 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 a 99.
Ostatné sektory – Domácnosti
Uvedú sa palivá spotrebované všetkými domácnosťami vrátane ‚domácností, ktoré zamestnávajú iné osoby‘. Divízie NACE 97 a 98.
Ostatné sektory – Poľnohospodárstvo/lesníctvo
Palivá spotrebované užívateľmi zatriedenými ako poľnohospodárstva, poľovníctva a lesníctva; divízie NACE 01 a 02.
Ostatné sektory – Rybolov
Palivá dodávané pre vnútrozemský, pobrežný a hlbokomorský rybolov. Rybolov by mal zahŕňať palivá dodávané lodiam všetkých zástav, ktoré doplnili palivo v krajine (vrátane medzinárodného rybolovu), a energiu použitú v rybnom hospodárstve. Divízia NACE 03.
Ostatné sektory – Inde neuvedené
Toto sú činnosti inde nezahrnuté. Táto kategória zahŕňa palivo na vojenské účely pre celú automobilovú a stacionárnu spotrebu (napríklad lode, lietadlá, cestné vozidlá a energia použitá pre obytné priestory) bez ohľadu na to, či je dodávané palivo určené pre armádu danej krajiny alebo armádu inej krajiny. V prípade použitia je potrebné vysvetliť v tejto správe to, čo je zahrnuté v tejto položke.
3. OSTATNÉ POJMY
Význam nasledujúcich skratiek sa vzťahuje na:
— TML: tetrametyl olova,
— TEL: tetraetyl olova,
— SBP: špeciálny bod varu,
— LPG: skvapalnený ropný plyn,
— NGL: kvapaliny zemného plynu (gazolín),
— LNG: skvapalnený zemný plyn,
— CNG: stlačený zemný plyn.
PRÍLOHA B
ROČNÁ ENERGETICKÁ ŠTATISTIKA
V tejto prílohe sa opisuje rozsah, jednotky, vykazované obdobie, periodicita, lehoty a spôsob zasielania údajov pre ročný zber energetickej štatistiky.
Príloha A sa vzťahuje na vysvetlenie pojmov, ktoré nie sú osobitne vysvetlené v tejto prílohe.
1. TUHÉ FOSILNÉ PALIVÁ A VYRÁBANÉ PLYNY
1.1. Príslušné energetické produkty
Pokiaľ nie je uvedené inak, tento zber údajov sa vzťahuje na všetky nasledujúce energetické produkty:
Energetický produkt |
Vymedzenie pojmov |
||
|
Uhlie vysokej kvality určené na použitie v priemysle a v domácnostiach. Obsahuje vo všeobecnosti menej než 10 % prchavých látok a má vysoký obsah uhlíka (okolo 90 % pevného uhlíka). Jeho spalné teplo je väčšie než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bezpopolovom, ale vlhkom základe. |
||
|
Bituminózne uhlie s kvalitou, ktorá umožňuje výrobu koksu vhodného na podporu prevádzky vysokých pecí. Jeho spalné teplo je väčšie než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bezpopolovom, ale vlhkom základe. |
||
|
Uhlie použité na účely vytvárania pary, ktoré zahŕňa všetko bituminózne uhlie nezahrnuté ani v koksovateľnom uhlí, ani v antracite. Obsahuje viac prchavých látok než antracit (viac než 10 %) a menej uhlíka (menej než 90 % pevného uhlíka). Jeho spalné teplo je väčšie než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bezpopolovom, ale vlhkom základe. Ak sa bituminózne uhlie používa v koksárňach, malo by sa uviesť ako koksovateľné uhlie. |
||
|
Ide o neaglomerujúce uhlie so spalným teplom od 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) do 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) obsahujúce viac než 31 % prchavých látok na suchom bezminerálnom základe. |
||
|
Neaglomerujúce uhlie so spalným teplom nižším než 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) a obsahujúce viac ako 31 % prchavých látok na suchom bezminerálnom základe. Olejové bridlice a bituminózne piesky vyrábané a priamo spaľované by mali byť uvedené v tejto kategórii. Olejové bridlice a bituminózne piesky použité ako vstupné materiály na ďalšiu transformáciu by mali byť uvedené v tejto kategórii. Táto kategória zahŕňa časť olejových bridlíc a bituminóznych pieskov spotrebovaných pri transformácii. Olejové bridlice a ostatné výrobky získavané skvapalnením by mali byť uvedené v ročnom dotazníku týkajúcom sa ropy. |
||
|
Spáliteľný mäkký, pórovitý alebo stlačený sediment rastlinného pôvodu s vysokým obsahom vody (až 90 % v surovom stave), ľahko rezateľný, svetlo až tmavohnedej farby. Rašelina použitá na neenergetické účely nie je zahrnutá. Týmto vymedzením nie je dotknuté vymedzenie pojmu obnoviteľných zdrojov energie v smernici 2009/28/ES ani usmernenia Medzivládneho panelu pre zmenu klímy (IPCC) pre národné inventáre skleníkových plynov. |
||
|
Zložené palivo vyrobené z jemných častí čierneho uhlia s pridaním spojiva. Množstvo vyrobených čiernouhoľných brikiet môže byť preto o niečo vyššie než skutočné množstvo uhlia spotrebovaného pri transformácii. |
||
|
Tuhý výrobok získavaný karbonizáciou uhlia, najmä koksovateľného uhlia pri vysokej teplote, má nízky obsah vlhkosti a prchavých látok. Koksárenský koks sa používa najmä v hutníctve železa a ocele ako zdroj energie a chemické činidlo. Koksárenská škvara a zlievarenský koks sú zahrnuté v tejto kategórii. Polokoks (tuhý výrobok získavaný karbonizáciou uhlia pri nízkej teplote) by mal byť zahrnutý v tejto kategórii. Polokoks sa používa ako domáce palivo alebo v samotnom zariadení na transformáciu. Táto položka takisto zahŕňa koks, koksárenskú škvaru a polokoks vyrobený z lignitu/hnedého uhlia. |
||
|
Vedľajší produkt čierneho uhlia použitý pri výrobe mestského plynu v plynárňach. Plynárenský koks sa používa na vykurovanie. |
||
|
Výsledok deštrukčnej destilácie bituminózneho uhlia. Čiernouhoľný decht je kvapalný vedľajší produkt získavaný destiláciou uhlia na výrobu koksu v koksárenskej peci alebo sa vyrába z hnedého uhlia (‚nízkoteplotný decht‘). Čiernouhoľný decht možno ďalej destilovať do rôznych organických výrobkov (napríklad benzén, toluén, naftalín), ktoré by normálne uviedli ako surovina pre petrochemický priemysel. |
||
|
BKB je zložené palivo vyrobené z lignitu/hnedého uhlia, vyrobené briketovaním pod vysokým tlakom bez pridania spojiva. Zahŕňajú sa sem aj rašelinové brikety, suchá lignitová drvina a prach. |
||
|
Zahŕňa všetky druhy plynov vyrábaných vo verejných alebo súkromných podnikoch, ktorých hlavným cieľom je výroba, doprava a distribúcia plynu. Zahŕňa plyn vyrobený karbonizáciou (vrátane plynu, ktorý sa vyrába v koksárňach a prechádza do svietiplynu), celkovým splynovaním s obohatením alebo bez obohatenia ropnými výrobkami (LPG, zvyškový vykurovací olej atď.), ako aj premenou a jednoduchým zmiešaním plynov a/alebo vzduchu, uvedené v riadkoch ‚Z iných zdrojov‘. V sektore transformácie sa určí množstvo svietiplynu, ktorý prechádza do miešaného zemného plynu, ktorý sa bude rozvážať a spotrebúvať prostredníctvom rozvodných sietí zemného plynu. Výroba iných uhoľných plynov (t. j. koksárenský plyn, vysokopecný plyn a kyslíkový plyn z oceliarskej pece) by sa mala uviesť v stĺpcoch, ktoré sa týkajú takýchto plynov a nie výroby svietiplynu. Uhoľné plyny prevádzané do plynární by sa mali potom uviesť (v ich vlastnom stĺpci) v sektore transformácie v riadku plynárne. Celkové množstvo svietiplynu, ktorý pochádza z prechodu iných uhoľných plynov, by sa malo uviesť v riadku výroby pre svietiplyn. |
||
|
Získava sa ako vedľajší produkt výroby koksárenského koksu na výrobu železa a ocele. |
||
|
Vyrába sa počas spaľovania koksu vo vysokej peci v hutníctve železa a ocele. Získava a používa sa ako palivo čiastočne v danom podniku a čiastočne v ostatných procesoch oceliarskeho priemyslu alebo v elektrárňach vybavených na jeho spaľovanie. Množstvo paliva by sa malo uviesť podľa spalného tepla. |
||
|
Vedľajší produkt výroby ocele v kyslíkovej peci, získavaný pri výstupe z pece. Plyn je takisto známy ako konvertorový plyn, LD plyn alebo BOS plyn. |
||
|
Pojem ‚čierne uhlie‘ znamená uhlie so spalným teplom väčším než 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) na bezpopolovom, ale vlhkom základe s priemernou odrazivosťou vitrinitu najmenej 0,6. Čierne uhlie zahŕňa všetky energetické produkty od 1 do 3 (antracit, koksovateľné uhlie a ostatné bituminózne uhlie). |
1.2. Zoznam agregátov
Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.
Príloha A sa vzťahuje na vysvetlenie pojmov, ktoré nie sú osobitne vysvetlené v tejto prílohe.
1.2.1. Sektor dodávky a transformácie
1. |
Výroba |
||||
1.1. |
Z toho: hlbinná ťažba Vzťahuje sa len na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie a lignit/hnedé uhlie. |
||||
1.2. |
Z toho: povrchová ťažba Vzťahuje sa len na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie a lignit/hnedé uhlie. |
||||
2. |
Z ostatných zdrojov Pozostáva z dvoch častí:
|
||||
2.1. |
Z toho: z ropných výrobkov Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, lignit/hnedé uhlie a rašelinu. Napríklad: pridanie ropného koksu do koksovateľného uhlia pre koksárenské pece |
||||
2.2. |
Z toho: zo zemného plynu Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, lignit/hnedé uhlie a rašelinu. Napríklad: pridanie zemného plynu do plynárenského plynu na priamu konečnú spotrebu |
||||
2.3. |
Z toho: z obnoviteľných zdrojov Nevzťahuje sa na antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, lignit/hnedé uhlie a rašelinu. Napríklad: priemyselný odpad ako spojivo pri výrobe brikiet |
||||
3. |
Dovoz |
||||
4. |
Vývoz |
||||
5. |
Medzinárodné námorné zásobníky |
||||
6. |
Zmena stavu zásob Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. |
||||
7. |
Hrubá spotreba |
||||
8. |
Štatistické rozdiely |
||||
9. |
Sektor transformácie spolu Množstvo palív použitých pri primárnej alebo sekundárnej premene energie (napríklad uhlie na elektrinu, koksárenský plyn na elektrinu) alebo použitých pri transformácii na odvodené energetické produkty (napríklad koksovateľné uhlie na koks). |
||||
9.1. |
Z toho: verejné elektrárne |
||||
9.2. |
Z toho: verejné teplárne |
||||
9.3. |
Z toho: verejné teplárne |
||||
9.4. |
Z toho: závodné elektrárne |
||||
9.5. |
Z toho: závodné elektrárne |
||||
9.6. |
Z toho: závodné teplárne |
||||
9.7. |
Z toho: čiernouhoľné briketárne |
||||
9.8. |
Z toho: koksárne |
||||
9.9. |
Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
||||
9.10. |
Z toho: plynárne |
||||
9.11. |
Z toho: vysoké pece Množstvo koksovateľného a/alebo bitúmenového uhlia (všeobecne známe ako PCI) a koksárenského koksu transformovaného vo vysokých peciach. Množstvo použité ako palivo pri vykurovaní a prevádzke vysokých pecí (napríklad vysokopecný plyn) by sa nemali uviesť v sektore transformácie, ale ako spotreba v energetickom sektore. |
||||
9.12. |
Z toho: skvapalňovanie uhlia Olejové bridlice a ostatné výrobky získavané skvapalnením by sa mali uviesť podľa kapitoly 4 tejto prílohy. |
||||
9.13. |
Z toho: pre zmiešaný zemný plyn Množstvo uhoľných plynov zmiešaných so zemným plynom. |
||||
9.14. |
Z toho: inde neuvedené – Transformácia |
1.2.2. Energetický sektor
1. |
Energetický sektor spolu |
1.1. |
Z toho: elektrárne, teplárne a výhrevne |
1.2. |
Z toho: uhoľné bane |
1.3. |
Z toho: čiernouhoľné briketárne |
1.4. |
Z toho: koksárne |
1.5. |
Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
1.6. |
Z toho: plynárne |
1.7. |
Z toho: vysoké pece |
1.8. |
Z toho: ropné rafinérie |
1.9. |
Z toho: skvapalňovanie uhlia |
1.10. |
Z toho: inde neuvedené – Energetika |
2. |
Distribučné straty Straty vyskytujúce sa z dôvodu dopravy a distribúcie, ako aj voľného spaľovania vyrábaných plynov. |
3. |
Konečná spotreba spolu |
4. |
Neenergetické použitie spolu |
4.1. |
Z toho: sektory priemyslu, transformácie a energetiky Neenergetické použitie vo všetkých podsektoroch priemyslu, transformácie a energetiky, napríklad uhlie použité pri výrobe metanolu alebo amoniaku. |
4.1.1. |
Od 4.1., z toho: v petrochemickom sektore Neenergetické použitie, napríklad použitie uhlia ako suroviny na výrobu priemyselných hnojív a ako suroviny pre ostatné petrochemické výrobky. |
4.2. |
Z toho: dopravný sektor Neenergetické použitie vo všetkých podsektoroch dopravy. |
4.3. |
Z toho: ostatné sektory Neenergetické použitie v obchode a službách, v domácnostiach, v poľnohospodárstve a ostatných inde neuvedených. |
1.2.3. Špecifikácia konečného použitia energie
1. |
Konečná energetická spotreba |
2. |
Priemyselný sektor |
2.1. |
Z toho: hutníctvo železa a ocele |
2.2. |
Z toho: chemický a petrochemický |
2.3. |
Z toho: neželezné kovy |
2.4. |
Z toho: nekovové minerálne výrobky |
2.5. |
Z toho: dopravné zariadenia |
2.6. |
Z toho: stroje a zariadenia |
2.7. |
Z toho: ťažba a dobývanie |
2.8. |
Z toho: potraviny, nápoje a tabak |
2.9. |
Z toho: celulóza, papier a tlač |
2.10. |
Z toho: drevo a drevené výrobky |
2.11. |
Z toho: stavebníctvo |
2.12. |
Z toho: textil a koža |
2.13. |
Z toho: inde neuvedené – Priemysel |
3. |
Dopravný sektor |
3.1. |
Z toho: železničná doprava |
3.2. |
Z toho: vnútrozemská plavba |
3.3. |
Z toho: inde neuvedené – doprava |
4. |
Ostatné sektory |
4.1. |
Z toho: obchod a služby |
4.2. |
Z toho: domácnosti |
4.3. |
Z toho: poľnohospodárstvo/lesníctvo |
4.4. |
Z toho: rybolov |
4.5. |
Z toho: inde neuvedené – ostatné |
1.2.4. Dovoz a vývoz
Dovoz podľa krajiny pôvodu a vývoz podľa krajiny určenia.
Nevzťahuje sa na rašelinu, plynárenský koks, svietiplyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn ani kyslíkový plyn z oceliarskej pece.
1.2.5. Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov
Vsádzky na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov sa majú uviesť osobitne pre elektrárne, teplárne a pre výhrevne.
Tieto vsádzky u závodných výrobcov sú rozdelené na hlavné činnosti uvedené v zozname v nasledujúcej tabuľke:
1. |
Energetický sektor spolu |
1.1. |
Z toho: uhoľné bane |
1.2. |
Z toho: čiernouhoľné briketárne |
1.3. |
Z toho: koksárne |
1.4. |
Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
1.5. |
Z toho: plynárne |
1.6. |
Z toho: vysoké pece |
1.7. |
Z toho: ropné rafinérie |
1.8. |
Z toho: skvapalňovanie uhlia |
1.9. |
Z toho: inde neuvedené – energetika |
2. |
Priemyselný sektor |
2.1. |
Z toho: hutníctvo železa a ocele |
2.2. |
Z toho: chemický a petrochemický |
2.3. |
Z toho: neželezné kovy |
2.4. |
Z toho: nekovové minerálne výrobky |
2.5. |
Z toho: dopravné zariadenia |
2.6. |
Z toho: stroje a zariadenia |
2.7. |
Z toho: ťažba a dobývanie |
2.8. |
Z toho: potraviny, nápoje a tabak |
2.9. |
Z toho: celulóza, papier a tlač |
2.10. |
Z toho: drevo a drevené výrobky |
2.11. |
Z toho: stavebníctvo |
2.12. |
Z toho: textil a koža |
2.13. |
Z toho: inde neuvedené – priemysel |
3. |
Dopravný sektor |
3.1. |
Z toho: železničná doprava |
3.2. |
Z toho: inde neuvedené – doprava |
4. |
Ostatné sektory: |
4.1. |
Z toho: obchod a služby |
4.2. |
Z toho: domácnosti |
4.3. |
Z toho: poľnohospodárstvo/lesníctvo |
4.4. |
Z toho: rybolov |
4.5. |
Z toho: inde neuvedené |
1.3. Energetický obsah
Spalné teplo aj výhrevnosť sa majú stanoviť pre energetické produkty uvedené v odseku 1.1 pre nasledujúce hlavné agregáty.
Nevzťahuje sa na svietiplyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn ani kyslíkový plyn z oceliarskej pece:
1. |
Výroba |
2. |
Dovoz |
3. |
Vývoz |
4. |
Použité pre koksárne |
5. |
Použité pre vysoké pece |
6. |
Použité pre verejné elektrárne, teplárne a výhrevne |
7. |
Použité v priemysle |
8. |
Na iné účely |
1.4. Ťažba a zásoby v uhoľných baniach
Vzťahuje sa len na čierne uhlie a lignit/hnedé uhlie.
Treba uviesť nasledujúce množstvá:
1. |
Hlbinná ťažba |
2. |
Povrchová ťažba |
3. |
Z ostatných zdrojov |
4. |
Zásoby na konci obdobia |
4.1. |
Z toho: zásoby v baniach |
1.5. Merné jednotky
|
103 ton Výnimka: V prípade plynov (svietiplyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn, kyslíkový plyn z oceliarskej pece) sa meranie uskutočňuje priamo v energetickom obsahu a jednotka, ktorá sa má použiť, je potom TJ (založená na spalnom teple). |
||
|
MJ/tona |
1.6. Odchýlky a výnimky
Neuplatňuje sa.
2. ZEMNÝ PLYN
2.1. Príslušné energetické produkty
Tento zber údajov sa týka zemného plynu, ktorý pozostáva z plynov vyskytujúcich sa v podzemných ložiskách, buď skvapalnených, alebo plynných, pozostávajúcich hlavne z metánu.
Zahŕňa ‚nepridružený‘ plyn pochádzajúci z polí produkujúcich uhľovodíky len v plynnej forme aj ‚pridružený‘ plyn vyťažený so surovou ropou, ako metán získavaný z uhoľných baní (banský plyn) alebo z uhoľných ložísk (plyn z uhoľných slojov).
Nezahŕňa plyny vytvorené anaeróbnou digesciou biomasy (napríklad skládkový alebo splaškový plyn) ani svietiplyn.
2.2. Zoznam agregátov
Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.
2.2.1. Sektor dodávky a transformácie
Má sa uviesť množstvo vyjadrené v objemových aj energetických jednotkách vrátane spalného tepla a výhrevnosti pre nasledujúce agregáty:
1. |
Pôvodná domáca výroba Celá suchá predajná ťažba v rámci vnútroštátnych hraníc vrátane ťažby na pobreží. Výroba sa meria po vyčistení a ťažbe NGL a síry. Nezahŕňa straty vzniknuté počas ťažby a množstvá opätovne vstrekované, odvetrané alebo vzbĺknuté. Zahŕňa množstvo použité v priemysle v oblasti priemyslu zemného plynu, v ťažbe zemného plynu, potrubných systémoch a spracovateľských podnikoch. |
1.1. |
Z toho: pridružený plyn Zemný plyn vyprodukovaný spolu so surovou ropou. |
1.2. |
Z toho: nepridružený plyn Zemný plyn pochádzajúci z polí produkujúcich uhľovodíky len v plynnej forme. |
1.3. |
Z toho: banský plyn Metán produkovaný v uhoľných baniach alebo uhoľných ložiskách, privádzaný na povrch a spotrebovaný v uhoľných šachtách alebo privádzaný potrubím ku spotrebiteľom. |
2. |
Z ostatných zdrojov Palivo, ktoré sa zmieša so zemným plynom a spotrebúva ako zmes. |
2.1. |
Z toho: z ropných výrobkov LPG na zlepšenie kvality napríklad tepelného obsahu |
2.2. |
Z toho: z uhlia Vyrábaný plyn na zmiešanie so zemným plynom |
2.3. |
Z toho: z obnoviteľných zdrojov Bioplyn na zmiešanie so zemným plynom |
3. |
Dovoz |
4. |
Vývoz |
5. |
Medzinárodné námorné zásobníky |
6. |
Zmena stavu zásob Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. |
7. |
Hrubá spotreba |
8. |
Štatistické rozdiely Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje. |
9. |
Použiteľný plyn: počiatočný a konečný stav zásob Množstvo plynu k dispozícii na dodávku počas vstupného-výstupného cyklu. Toto sa týka použiteľného zemného plynu uloženého v špeciálnych úložných zariadeniach (vyčerpané plynové a/alebo ropné pole, vodonosná vrstva, soľná dutina, rôznorodé jaskyne alebo iné), ako aj uskladnenia skvapalneného zemného plynu. Plynová rezerva (poduškový plyn) by sa mala vyňať. Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje. |
10. |
Plyn odvetraný Objem plynu vypusteného do vzduchu na mieste produkcie alebo v zariadení na spracovanie plynu. Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje. |
11. |
Plyn spálený Objem plynu spáleného bez využitia na mieste produkcie alebo v zariadení na spracovanie plynu. Požiadavka na stanovenie energetického obsahu sa tu neuplatňuje. |
12. |
Sektor transformácie spolu Množstvo palív použitých pri primárnej alebo sekundárnej premene energie (napríklad zemný plyn na elektrinu) alebo použitých pri transformácii na odvodené energetické produkty (napríklad zemný plyn na metanol). |
12.1. |
Z toho: verejné elektrárne |
12.2. |
Z toho: závodné elektrárne |
12.3. |
Z toho: verejné teplárne |
12.4. |
Z toho: závodné elektrárne |
12.5. |
Z toho: verejné teplárne |
12.6. |
Z toho: závodné teplárne |
12.7. |
Z toho: plynárne |
12.8. |
Z toho: koksárne |
12.9. |
Z toho: vysoké pece |
12.10. |
Z toho: plyn na kvapaliny Množstvo zemného plynu použitého ako surovina pri premene na kvapaliny napríklad množstvo paliva vstupujúceho do procesu výroby metanolu na transformáciu na metanol. |
12.11. |
Z toho: neuvedené – transformácia |
2.2.2. Energetický sektor
1. |
Energetický sektor spolu |
1.1. |
Z toho: uhoľné bane |
1.2. |
Z toho: ťažba ropy a plynu |
1.3. |
Z toho: vsádzka do rafinérií |
1.4. |
Z toho: koksárne |
1.5. |
Z toho: vysoké pece |
1.6. |
Z toho: plynárne |
1.7. |
Z toho: elektrárne, teplárne a výhrevne |
1.8. |
Z toho: skvapalnenie (LNG) alebo splynovanie |
1.9. |
Z toho: plyn na kvapaliny |
1.10. |
Z toho: inde neuvedené – energetika |
2. |
Distribučné a prepravné straty |
2.2.3. Špecifikácia konečného použitia energie
Spotrebu zemného plynu je potrebné uviesť osobitne na energetické použitie a (ak je to uplatniteľné) aj na neenergetické použitie pre všetky nasledujúce agregáty:
1. |
Konečná spotreba spolu Konečná energetická spotreba a neenergetické použitie sa má uviesť osobitne v tejto položke. |
2. |
Dopravný sektor |
2.1. |
Z toho: cestná doprava Zahŕňa CNG a bioplyn. |
2.1.1. |
Z toho: časť bioplynu v cestnej doprave |
2.2. |
Z toho: potrubná preprava |
2.3. |
Z toho: inde neuvedené – doprava |
3. |
Priemyselný sektor |
3.1. |
Z toho: hutníctvo železa a ocele |
3.2. |
Z toho: chemický a petrochemický |
3.3. |
Z toho: neželezné kovy |
3.4. |
Z toho: nekovové minerálne výrobky |
3.5. |
Z toho: dopravné zariadenia |
3.6. |
Z toho: stroje a zariadenia |
3.7. |
Z toho: ťažba a dobývanie |
3.8. |
Z toho: potraviny, nápoje a tabak |
3.9. |
Z toho: celulóza, papier a tlač |
3.10. |
Z toho: drevo a drevené výrobky |
3.11. |
Z toho: stavebníctvo |
3.12. |
Z toho: textil a koža |
3.13. |
Z toho: inde neuvedené – priemysel |
4. |
Ostatné sektory |
4.1. |
Z toho: obchod a služby |
4.2. |
Z toho: domácnosti |
4.3. |
Z toho: poľnohospodárstvo/lesníctvo |
4.4. |
Z toho: rybolov |
4.5. |
Z toho: inde neuvedené – ostatné |
2.2.4. Dovoz a vývoz
Má sa uviesť celkové množstvo zemného plynu aj časť LNG podľa krajiny pôvodu v prípade dovozu a podľa krajiny určenia v prípade vývozu.
2.2.5. Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov
Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov sa má uviesť osobitne pre závodné elektrárne, závodné teplárne a závodné výhrevne.
Vsádzky sa vzťahujú na nasledujúce zariadenia a činnosti:
1. |
Energetický sektor spolu |
1.1. |
Z toho: uhoľné bane |
1.2. |
Z toho: ťažba ropy a plynu |
1.3. |
Z toho: vstupné materiály pre naftové rafinérie |
1.4. |
Z toho: koksárne |
1.5. |
Z toho: plynárne |
1.6. |
Z toho: vysoké pece |
1.7. |
Z toho: zariadenia na skvapalnenie (LNG) a splynovanie |
1.8. |
Z toho: plyn na kvapaliny |
1.9. |
Z toho: inde neuvedené – energetika |
2. |
Priemyselný sektor |
2.1. |
Z toho: hutníctvo železa a ocele |
2.2. |
Z toho: chemický a petrochemický |
2.3. |
Z toho: neželezné kovy |
2.4. |
Z toho: nekovové minerálne výrobky |
2.5. |
Z toho: dopravné zariadenia |
2.6. |
Z toho: stroje a zariadenia |
2.7. |
Z toho: ťažba a dobývanie |
2.8. |
Z toho: potraviny, nápoje a tabak |
2.9. |
Z toho: celulóza, papier a tlač |
2.10. |
Z toho: drevo a drevené výrobky |
2.11. |
Z toho: stavebníctvo |
2.12. |
Z toho: textil a koža |
2.13. |
Z toho: inde neuvedené – priemysel |
3. |
Dopravný sektor |
3.1. |
Z toho: potrubná doprava |
3.2. |
Z toho: inde neuvedené – doprava |
4. |
Ostatné sektory |
4.1. |
Z toho: obchod a služby |
4.2. |
Z toho: domácnosti |
4.3. |
Z toho: poľnohospodárstvo/lesníctvo |
4.4. |
Z toho: rybolov |
4.5. |
Z toho: inde neuvedené |
2.2.6. Kapacity zásobníkov plynu
1. |
Názov Názov miesta skladovacieho zariadenia. |
2. |
Druh Druh skladovania, ako je vyťažené plynové pole, soľná jaskyňa atď. |
3. |
Pracovná kapacita Celková kapacita zásobníkov plynu mínus plynová rezerva (poduškový plyn). Plynová rezerva je celkový objem plynu potrebný ako trvalá zásoba na uchovanie primeraného tlaku v podzemnej nádrži a výtlaku počas výstupného cyklu. |
4. |
Maximálny ťažobný výkon Maximálna miera, pri ktorej sa môže plyn čerpať z príslušného zásobníka; to zodpovedá maximálnej kapacite čerpania. |
2.3. Merné jednotky
|
Pokiaľ nie je uvedené inak, množstvo zemného plynu sa uvádza podľa jeho energetického obsahu, t. j. v TJ na základe spalného tepla. Ak sa vyžadujú fyzické množstvá, jednotka sa uvádza v 106 m3 za predpokladu referenčných podmienok plynu (15 °C, 101,325 kPa). |
||
|
KJ/m3 za predpokladu odkazu na podmienky plynu (15 °C, 101,325 kPa). |
||
|
106 m3 za predpokladu referenčných podmienok plynu (15 °C, 101,325 kPa). |
||
|
106 m3/deň za predpokladu referenčných podmienok plynu (15 °C, 101,325 kPa). |
2.4. Odchýlky a výnimky
Neuplatňuje sa.
3. ELEKTRINA A TEPLO
3.1. Príslušné energetické produkty
Táto kapitola zahŕňa teplo a elektrinu.
3.2. Zoznam agregátov
Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.
Príloha A sa použije na vysvetlenie pojmov, ktoré nie sú osobitne vysvetlené v tejto kapitole. Definície a jednotky uvedené v kapitolách 1, 2, 4 a 5 sa vzťahujú na energetické produkty, ktoré patria medzi tuhé palivá a vyrábané plyny, zemný plyn, ropu a ropné výrobkov, ako aj obnoviteľnú energiu a energiu z odpadu.
3.2.1. Sektor dodávky a transformácie
Nasledujúce špecifické definície sa vzťahujú na agregáty v oblasti elektrickej energie a tepla uvedené v tejto kapitole:
— |
Hrubá výroba elektriny: súhrn výroby elektrickej energie všetkými príslušnými výrobnými agregátmi (vrátane prečerpávania) meranej na výstupných svorkách hlavných generátorov. |
— |
Hrubá výroba tepla: celkové teplo vyrábané inštaláciou, vrátane tepla používaného pomocnými zariadeniami, ktoré používajú horúcu kvapalinu (vykurovanie priestoru, vykurovanie kvapalným palivom atď.) a straty v zariadeniach/výmenníkoch tepelnej siete, ako aj teplo z chemických procesov používané ako primárna energetická forma. |
— |
Čistá výroba elektriny: hrubá výroba elektriny mínus elektrická energia absorbovaná pomocnými zariadeniami a straty v hlavných generátorových transformátoroch. |
— |
Čistá výroba tepla: teplo dodávané do distribučného systému určené meraniami výstupných a spätných tokov. |
Agregáty uvedené v nasledujúcej tabuľke sa musia stanoviť osobitne pre verejných a pre závodných výrobcov. V rámci týchto dvoch druhov podnikov hrubá aj čistá výroba elektriny, ako aj výroba tepla sa musia uviesť pre elektrárne, teplárne a výhrevne osobitne, ak je to vhodné, pre nasledujúce agregáty:
1. |
Výroba spolu |
1.1. |
Z toho: jadrová energia |
1.2. |
Z toho: vodná |
1.2.1. |
Z toho: časť výroby vodnej energie vyrábanej z prečerpávania |
1.3. |
Z toho: geotermálna |
1.4. |
Z toho: slnečná energia |
1.5. |
Z toho: prílivová, vlnová, oceánska |
1.6. |
Z toho: veterná energia |
1.7. |
Z toho: palivá Palivá schopné vznietenia alebo zapálenia, t. j. pri reakcii s kyslíkom s cieľom výrazne zvýšiť teplotu a zapálené priamo na výrobu elektriny a/alebo tepla. |
1.8. |
Z toho: tepelné čerpadlá Tepelný výstup z tepelných čerpadiel, len ak sa teplo predáva tretím stranám (t. j. v prípadoch, keď sa výroba uskutočňuje v sektore transformácie). |
1.9. |
Z toho: elektrické kotly Množstvo tepla z elektrických kotlov, ak sa vyrobené teplo predáva tretím stranám. |
1.10. |
Z toho: teplo z chemických procesov Teplo pochádzajúce z procesov bez vstupnej energie, ako je chemická reakcia. Nezahŕňa odpadové teplo z procesov poháňaných energiou, ktoré by sa malo uviesť ako teplo vyrábané z príslušného paliva. |
1.11. |
Z toho: ostatné zdroje – elektrická energia (uveďte) |
Agregáty uvedené v nasledujúcej tabuľke sa musia stanoviť ako celkové, osobitne pre elektrinu a teplo, ak je to vhodné. Pre prvé tri agregáty v nasledujúcej tabuľke by sa malo vypočítať množstvo z hodnôt uvedených podľa predchádzajúcej tabuľky a v súlade s nimi.
1. |
Hrubá výroba spolu |
2. |
Vlastná spotreba zariadenia |
3. |
Čistá výroba spolu |
4. |
Dovoz Pozri aj vysvetlenie 5 ‚Vývoz‘. |
5. |
Vývoz Množstvo elektriny sa pokladá za dovážané alebo vyvážané, keď prekročilo politické hranice krajiny, či už bolo, alebo nebolo colne odbavené. Ak sa elektrina prepravuje cez krajinu, množstvo by sa malo uviesť v dovoze aj vo vývoze. |
6. |
Použité pre tepelné čerpadlá |
7. |
Použité pre parné kotly poháňané elektrinou |
8. |
Použité na prečerpávanie |
9. |
Použité pri výrobe elektriny |
10. |
Dodávka energie V prípade elektriny: súhrn čistej produkcie elektrickej energie dodávanej všetkými elektrárňami v krajine, znížené o množstvo súčasne použité pre tepelné čerpadlá, pre parné kotly poháňané elektrinou, pri prečerpávaní a znížené alebo zvýšené o vývoz alebo dovoz. V prípade tepla: súhrn čistej produkcie tepla určeného na predaj všetkými zariadeniami v danej krajine, znížené o teplo použité na výrobu elektriny a znížené alebo zvýšené o vývoz alebo o dovoz. |
11. |
Straty pri prenose a distribúcii Všetky straty z dôvodu dopravy a distribúcie elektrickej energie a tepla. V prípade elektriny, vrátane strát v transformátoroch, ktoré sa nepovažujú za súčasť elektrární. |
12. |
Spotreba (vypočítaná) spolu |
13. |
Štatistický rozdiel |
14. |
Spotreba (zistená) spolu |
Vyrábaná elektrina, predávané teplo a použité množstvo paliva vrátane ich príslušnej celkovej energie (na základe ich výhrevnosti okrem zemného plynu, ktorý je založený na spalnom teple) z palív uvedených na zozname v nasledujúcej tabuľke sa musia stanoviť osobitne pre verejných výrobcov a pre závodných výrobcov. V rámci týchto dvoch druhov sa musí táto výroba elektriny a tepla uviesť osobitne pre elektrárne, teplárne a výhrevne, ak je to vhodné:
1. |
Tuhé palivá a vyrobené plyny: |
1.1. |
Antracit |
1.2. |
Koksovateľné uhlie |
1.3. |
Ostatné bituminózne uhlie |
1.4. |
Subbituminózne uhlie |
1.5. |
Lignit/hnedé uhlie |
1.6. |
Rašelina |
1.7. |
Čiernouhoľné brikety |
1.8. |
Koksárenský koks |
1.9. |
Plynárenský koks |
1.10. |
Čiernouhoľný decht |
1.11. |
BKB (brikety z hnedého uhlia) |
1.12. |
Svietiplyn (plynárne) |
1.13. |
Koksárenský plyn |
1.14. |
Vysokopecný plyn |
1.15. |
Kyslíkový plyn z oceliarskej pece |
2. |
Ropa a ropné výrobky: |
2.1. |
Ropa |
2.2. |
NGL |
2.3. |
Rafinérsky plyn |
2.4. |
LPG |
2.5. |
Ťažký benzín |
2.6. |
Letecký petrolej |
2.7. |
Ostatný petrolej |
2.8. |
Plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej) |
2.9. |
Ťažký vykurovací olej |
2.10. |
Bitúmen (vrátane orimulsion) |
2.11. |
Ropný koks |
2.12. |
Ostatné ropné výrobky |
3. |
Zemný plyn |
4. |
Obnoviteľná energia a energia z odpadu |
4.1. |
Priemyselný odpad (neobnoviteľný) |
4.2. |
Komunálny odpad (obnoviteľný) |
4.3. |
Komunálny odpad (neobnoviteľný) |
4.4. |
Drevo, drevný odpad a ostatný tuhý odpad |
4.5. |
Skládkový plyn |
4.6. |
Splaškový plyn |
4.7. |
Ostatné bioplyny |
4.8. |
Kvapalné biopalivá |
3.2.2. Spotreba elektriny a tepla v energetickom sektore
1. |
Energetický sektor spolu Nezahŕňa vlastnú spotrebu zariadenia, použitie na prečerpávanie, pre tepelné čerpadlá a elektrické kotly. |
1.1. |
Z toho: uhoľné bane |
1.2. |
Z toho: ťažba ropy a plynu |
1.3. |
Z toho: čiernouhoľné briketárne |
1.4. |
Z toho: koksárne |
1.5. |
Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
1.6. |
Z toho: plynárne |
1.7. |
Z toho: vysoké pece |
1.8. |
Z toho: ropné rafinérie |
1.9. |
Z toho: jadrový priemysel |
1.10. |
Z toho: zariadenia na skvapalňovanie uhlia |
1.11. |
Z toho: zariadenia na skvapalnenie (LNG)/splynovanie |
1.12. |
Z toho: zariadenia na splynovanie (bioplyn) |
1.13. |
Z toho: plyn na kvapaliny |
1.14. |
Z toho: inde neuvedené – energetika |
3.2.3. Špecifikácia konečného použitia energie
1. |
Priemyselný sektor |
1.1. |
Z toho: hutníctvo železa a ocele |
1.2. |
Z toho: chemický a petrochemický |
1.3. |
Z toho: neželezné kovy |
1.4. |
Z toho: nekovové minerálne výrobky |
1.5. |
Z toho: dopravné zariadenia |
1.6. |
Z toho: stroje a zariadenia |
1.7. |
Z toho: ťažba a dobývanie |
1.8. |
Z toho: potraviny, nápoje a tabak |
1.9. |
Z toho: celulóza, papier a tlač |
1.10. |
Z toho: drevo a drevené výrobky |
1.11. |
Z toho: stavebníctvo |
1.12. |
Z toho: textil a koža |
1.13. |
Z toho: inde neuvedené – priemysel |
2. |
Dopravný sektor |
2.1. |
Z toho: železničná doprava |
2.2. |
Z toho: potrubná preprava |
2.3. |
Z toho: inde neuvedené – doprava |
3. |
Domácnosti |
4. |
Obchod a služby |
5. |
Poľnohospodárstvo/lesníctvo |
6. |
Rybolov |
7. |
Inde neuvedené – ostatné |
3.2.4. Dovoz a vývoz
Dovoz a vývoz množstva elektriny a tepla danou krajinou.
3.2.5. Čistá výroba elektriny a čistá výroba tepla závodnými výrobcami
Čistá výroba elektriny a čistá výroba tepla závodnými výrobcami vyrábajúcimi elektrinu a teplo sa má uviesť osobitne pre teplárne, pre elektrárne a pre výhrevne v nasledujúcich zariadeniach alebo činnostiach:
1. |
Energetický sektor spolu |
1.1. |
Z toho: uhoľné bane |
1.2. |
Z toho: ťažba ropy a plynu |
1.3. |
Z toho: čiernouhoľné briketárne |
1.4. |
Z toho: koksárne |
1.5. |
Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
1.6. |
Z toho: plynárne |
1.7. |
Z toho: vysoké pece |
1.8. |
Z toho: ropné rafinérie |
1.9. |
Z toho: zariadenia na skvapalňovanie uhlia |
1.10. |
Z toho: zariadenia na skvapalnenie (LNG)/splynovanie |
1.11. |
Z toho: zariadenia na splynovanie (bioplyn) |
1.12. |
Z toho: plyn na kvapaliny |
1.13. |
Z toho: zariadenia na výrobu dreveného uhlia |
1.14. |
Z toho: inde neuvedené – energetika |
2. |
Všetky ostatné sektory: rovnaké ako zoznam agregátov podľa 3.2.3 Špecifikácia konečného použitia energie. |
3.2.6. Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov
Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov sa má uviesť osobitne pre závodné elektrárne, závodné teplárne a závodné výhrevne.
1. |
Pre tuhé palivá a vyrobené plyny použité závodnými výrobcami sa musí uviesť množstvo nasledujúcich energetických produktov: antracit, koksovateľné uhlie, ostatné bituminózne uhlie, subbituminózne uhlie, lignit/hnedé uhlie, rašelina, čiernouhoľné brikety, koksárenský koks, plynárenský koks, čiernouhoľný decht, hnedouhoľné/rašelinové brikety, svietiplyn, koksárenský plyn, vysokopecný plyn a kyslíkový plyn z oceliarskej pece. Ich vstupné množstvo sa musí uviesť pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach:
|
2. |
V prípade ropných výrobkov použitých závodnými výrobcami sa musí uviesť množstvo z nasledujúcich energetických produktov: surová ropa, NGL, rafinérsky plyn, LPG, ťažký benzín, letecký petrolej, ostatný petrolej, plynový olej/nafta (destilovaný vykurovací olej), ťažký vykurovací olej, bitúmen (vrátane orimulsion), ropný koks a ostatné ropné výrobky. Ich vstupné množstvo sa musí uviesť pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach:
|
3. |
V prípade zemného plynu použitého závodnými výrobcami sa musí uviesť množstvo pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach:
|
4. |
V prípade obnoviteľnej energie a energie z odpadu použitých závodnými výrobcami sa musí uviesť množstvo pre nasledujúce energetické produkty: geotermálna energia, solárna termálna, priemyselný odpad (neobnoviteľný), komunálny odpad (obnoviteľný), komunálny odpad (neobnoviteľný), drevo/drevný odpad/ostatný tuhý odpad, skládkový plyn, splaškový plyn, ostatné bioplyny a kvapalné biopalivá. Ich vstupné množstvo sa musí uviesť pre zariadenia v nasledujúcich činnostiach:
|
3.3. Štrukturálne údaje o výrobe elektriny a tepla
3.3.1. Čistý maximálny elektrický výkon a špičkové zaťaženie
Výkon by sa mal uviesť k 31. decembru príslušného referenčného roka.
Zahŕňa elektrický výkon elektrární a teplární.
Čistý maximálny elektrický výkon je súhrn čistých maximálnych výkonov všetkých staníc, ktoré sú zohľadnené jednotlivo počas príslušného obdobia prevádzky. Obdobie prevádzky predpokladané na súčasné účely je nepretržitá prevádzka: Obdobie prevádzky predpokladané na súčasné účely stále prebieha. v praxi 15 hodín alebo viac denne. Čistý maximálny výkon je maximálny výkon predpokladaný za výhradne činný výkon, ktorý možno dodávať nepretržite v rámci plnej prevádzky zariadenia pri výstupe do siete. Špičkové zaťaženie sa definuje ako najvyššia hodnota výkonu absorbovaného alebo dodávaného sieťou alebo kombináciou sietí v krajine.
Čistý maximálny elektrický výkon treba uviesť pre verejných aj závodných výrobcov:
1. |
Spolu |
2. |
Jadrová energia |
3. |
Vodná |
3.1. |
Z toho: prečerpávanie |
4. |
Geotermálna |
5. |
Slnečná energia |
6. |
Prílivová, vlnová, oceánska |
7. |
Veterná energia |
8. |
Palivá |
8.1. |
Z toho: para |
8.2. |
Z toho: spaľovacie motory |
8.3. |
Z toho: plynová turbína |
8.4. |
Z toho: kombinovaný cyklus |
8.5. |
Z toho: iné Špecifikuje sa, ak sa uvedie. |
Za sieť sa musia uviesť tieto informácie o špičkovom zaťažení:
9. |
Špičkové zaťaženie |
10. |
Dosiahnuteľný výkon v čase špičky |
11. |
Dátum a čas špičkového zaťaženia |
3.3.2. Čistý maximálny elektrický výkon zariadení na palivá
Čistý maximálny elektrický výkon zariadení na palivá treba uviesť v nasledujúcej tabuľke pre verejných aj závodných výrobcov a osobitne pre každý typ zariadenia na jeden druh alebo viac druhov paliva. Pre všetky zariadenia na viac druhov paliva je potrebné pridať označenie, aký druh paliva sa používa ako primárne palivo a ako alternatívne palivo.
1. |
Zariadenia na jeden druh paliva: |
1.1. |
Na uhlie alebo uhoľné produkty Zahŕňa výkonu zariadení na koksárenský plyn, vysokopecný plyn a kyslíkový plyn z oceliarskej pece. |
1.2. |
Na kvapalné palivá Vrátane výkonu zariadení na rafinérske plyny. |
1.3. |
Na zemný plyn Vrátane výkonu zariadení na svietiplyn. |
1.4. |
Na rašelinu |
1.5. |
Na obnoviteľné palivá a odpad |
2. |
Zariadenia na viac druhov paliva, tuhé a kvapalné palivá |
3. |
Zariadenia na viac druhov paliva, tuhé palivá a zemný plyn |
4. |
Zariadenia na viac druhov paliva, kvapalné palivá a zemný plyn |
5. |
Zariadenia na viac druhov paliva, tuhé, kvapalné palivá a zemný plyn |
Systémy na viac druhov paliva zahŕňajú len jednotky, ktoré môžu spaľovať viac ako jeden druh paliva v nepretržitej prevádzke. Zariadenia s oddelenými jednotkami, ktoré používajú rôzne palivá, by sa mali rozdeliť do príslušných kategórií jednotiek na jeden druh paliva.
3.4. Údaje o jadrovej energii
Musia sa uviesť tieto údaje týkajúce sa civilného využívania jadrovej energie:
1. |
Kapacita obohacovania Ročná kapacita separačnej práce prevádzkových zariadení na obohacovanie (štiepenie izotopov uránu). |
2. |
Výrobná kapacita čerstvých palivových článkov Ročná výrobná kapacita závodov na výrobu palív. Nezahŕňajú sa závody na výrobu palív MOX. |
3. |
Výrobná kapacita závodov na výrobu palív MOX Ročná výrobná kapacita závodov na výrobu palív MOX. Palivá MOX obsahujú zmes plutónia a uránu (miešaný oxid). |
4. |
Výroba čerstvých palivových článkov Výroba hotových čerstvých palivových článkov v závodoch na výrobu jadrového paliva. Nezahŕňajú sa palivové prúty ani iné polovýrobky. Nezahŕňajú sa ani výrobné závody vyrábajúce palivá MOX. |
5. |
Výroba palivových článkov MOX Výroba hotových čerstvých palivových článkov v závodoch na výrobu paliva MOX. Nezahŕňajú sa palivové prúty ani iné polovýrobky. |
6. |
Výroba tepla z jadra Celkové množstvo tepla vytvoreného jadrovými reaktormi na výrobu elektriny alebo na iné užitočné využitia tepla. |
7. |
Ročné priemerné vyhorenie definitívne odstránených vyhoretých palivových článkov Vypočítaný priemer vyhorenia palivových článkov, ktoré boli definitívne odstránené z jadrových reaktorov počas príslušného referenčného roka. Nezahŕňajú sa palivové články, ktoré sú dočasne odstránené a ktoré sa pravdepodobne neskôr opäť použijú. |
8. |
Produkcia uránu a plutónia v prepracovateľských závodoch Urán a plutónium vyrobené počas referenčného roku v prepracovateľských závodoch. |
9. |
Kapacita prepracovateľských závodov (urán a plutónium) Ročná kapacita na prepracovanie uránu a plutónia. |
3.5. Merné jednotky
|
Elektrina: GWh Teplo: TJ Tuhé palivá a vyrobené plyny: uplatňujú sa merné jednotky z kapitoly 1 tejto prílohy. Zemný plyn: uplatňujú sa merné jednotky z kapitoly 2 tejto prílohy. Ropa a ropné výrobky: uplatňujú sa merné jednotky z kapitoly 4 tejto prílohy. Obnoviteľné zdroje a odpad: uplatňujú sa merné jednotky z kapitoly 5 tejto prílohy. Urán a plutónium: tHM (tony ťažkých kovov). |
||
|
Elektrický výkon: MWe Tepelný výkon: MWt Kapacita obohacovania (štiepenie izotopov uránu): tSWU (tony separačných pracovných jednotiek). Produkčná kapacita jadrových palivových článkov: tHN (tony ťažkých kovov). |
3.6. Odchýlky a výnimky
Francúzsko má odchýlku na vykazovanie agregátov v súvislosti s teplom. Platnosť tejto odchýlky skončí hneď, ako Francúzsko bude môcť zaslať túto správu, a v každom prípade nie neskôr než štyri roky od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
4. ROPA A ROPNÉ VÝROBKY
4.1. Príslušné energetické produkty
Pokiaľ nie je uvedené inak, tento zber údajov sa vzťahuje na všetky nasledujúce energetické produkty:
Energetický produkt |
Vymedzenie pojmov |
||||||||
|
Surová ropa je minerálny olej prírodného pôvodu, ktorý obsahuje zmes uhľovodíkov a pridružených nečistôt, ako je síra. Vyskytuje sa v kvapalnom skupenstve pri normálnej atmosférickej teplote a tlaku a jeho fyzické vlastnosti (hustota, viskozita atď.) sa veľmi menia. Do tejto kategórie patria plynové kondenzáty získavané z pridruženého a nepridruženého plynu, ktoré sa zmiešavajú s tokom surovej ropy. |
||||||||
|
NGL sú kvapalné alebo skvapalnené uhľovodíky získané zo zemného plynu v separačných zariadeniach alebo zariadeniach na spracovanie zemného plynu. Ku kvapalnému zemnému plynu patrí etán, propán, bután (bežný a izolovaný), (izo-)pentán a ďalšie vyššie uhľovodíky (niekedy označované ako prírodný benzín alebo gazolín). |
||||||||
|
Rafinérske medziprodukty sú východiskové produkty zo spracovanej ropy určené na ďalšie spracovanie (napríklad primárny vykurovací alebo vákuový plynový olej) okrem miešania. Ďalším spracovaním sa premení na jednu alebo viac zložiek a/alebo hotové výrobky. Táto definícia takisto zahŕňa návrat z petrochemického priemyslu do rafinérskeho priemyslu (napríklad pyrolýzny benzín, frakcie C4, plynový olej a frakcie vykurovacieho oleja). |
||||||||
|
Aditíva sú neuhľovodíkové zlúčeniny pridávané alebo zmiešané s výrobkom na úpravu vlastností paliva (oktán, cetán, vlastnosti za studena atď.):
Poznámka: Množstvo aditív/oxygenátov (alkoholy, étery, estery a ostatné chemické zlúčeniny) uvedené v tejto kategórii by sa malo týkať množstiev určených na miešanie s palivami alebo na použitie ako palivo. |
||||||||
|
Biobenzín a bionafta: Uplatňujú sa definície uvedené v kapitole 5, Obnoviteľná energia a energia z odpadu. Množstvo kvapalných biopalív uvedených v tejto kategórii sa vzťahuje na biopalivo a nie na celkový objem kvapalín, do ktorých sa biopalivá miešajú. Nezahŕňa celý obchod s biopalivami, ktoré sa nezmiešali s dopravným palivom (t. j. v ich čistej forme); tieto palivá by sa mali uviesť podľa kapitoly 5. Biopalivá predávané ako časť dopravných palív by sa mali uviesť v príslušnom výrobku s označením časti biopaliva. |
||||||||
|
Syntetická ropa z bituminóznych pieskov, olejových bridlíc atď., tekuté výrobky zo skvapalňovania uhlia (pozri kapitolu 1), výroba kvapalín z úpravy zemného plynu na benzín (pozri kapitolu 2), hydrogénové a emulgované oleje (napríklad orimulsion). Nezahŕňa produkciu olejových bridlíc, na ktorú sa vzťahuje kapitola 1. Produkcia olejových bridlíc (druhotný výrobok) sa má uviesť ako ‚Z iných zdrojov‘ v kategórii ‚Ostatné uhľovodíky‘. |
||||||||
|
Rafinérsky plyn obsahuje zmes nekondenzovateľných plynov skladajúcich sa najmä z vodíka, metánu, etánu a alkénov, ktoré sa získavajú počas destilácie surovej ropy alebo spracovania ropných výrobkov (napríklad krakovanie) v rafinériách. Zahŕňa aj plyny vrátené z petrochemického priemyslu. |
||||||||
|
Prírodný plynný uhľovodík s rovným reťazcom (C2H6) extrahovaný zo zemného plynu a prúdov vykurovacích plynov. |
||||||||
|
LPG sú ľahko nasýtené parafinické uhľovodíky pochádzajúce z rafinérskeho spracovania, stabilizácie surovej ropy a spracovania zemného plynu. Obsahujú najmä propán (C3H8) a bután (C4Hl0) alebo ich zmes. Takisto môžu obsahovať propylén, butylén, izopropylén a izobutylén. Na účely dopravy a skladovania sú LPG skvapalnené pod tlakom. |
||||||||
|
Ťažký benzín je surovina určená buď pre petrochemický priemysel (napríklad výroba etylénu alebo výroba aromatických látok), alebo na výrobu benzínu úpravou alebo izomeráciou v rafinérii. Ťažký benzín zahŕňa materiál v destilačnom rozpätí od 30 °C do 210 °C alebo časti tohto rozpätia. |
||||||||
|
Automobilový benzín obsahuje zmes ľahkých uhľovodíkov destilujúcich medzi 35 °C a 215 °C. Používa sa ako palivo pre pozemné palivové motory so vznetovým zapaľovaním. Automobilový benzín môže obsahovať aditíva, oxygenáty a činidlá zlepšujúce oktánové číslo vrátane zlúčenín olova, ako je TEL (tetraetylolovo) a TML (tetrametylolovo). Zahŕňa zložky na miešanie do automobilového benzínu (okrem aditív/oxygenátov), napr. alkyláty, izomeráty, reformáty, štiepený benzín určený na použitie ako hotový automobilový benzín. |
||||||||
|
Uplatňujú sa definície uvedené v kapitole 5, Obnoviteľná energia a energia z odpadu. |
||||||||
|
Letecký benzín pripravený špeciálne pre letecké piestové motory s oktánovým číslom vyhovujúcim týmto motorom, s bodom tuhnutia – 60 ° C a destilačným rozpätím zvyčajne medzi 30 °C a 180 °C. |
||||||||
|
Zahŕňa všetky ľahké uhľovodíkové oleje na použitie v leteckých turbínových hnacích jednotkách destilujúce medzi 100 °C a 250 °C. Získavajú sa miešaním kerozínov a benzínu alebo ťažkého benzínu takým spôsobom, že obsah aromátov nepresahuje 25 % objemu a tlak pár je medzi 13,7 kPa a 20,6 kPa. |
||||||||
|
Letecký petrolej sa používa pre letecké turbínové hnacie jednotky. Má rovnaké destilačné vlastnosti v rozpätí od 150 °C do 300 °C (všeobecne nie nad 250 °C) a bod vzplanutia ako petrolej. Okrem toho má zvláštne špecifikácie (ako je bod tuhnutia), ktoré určuje Medzinárodná asociácia pre leteckú dopravu (IATA). Zahŕňa zložky na miešanie do leteckého petroleja. |
||||||||
|
Rafinovaný ropný destilát sa používa v iných odvetviach ako letecká doprava. Destiluje medzi 150 °C a 300 °C. |
||||||||
|
Plynový olej/nafta je predovšetkým stredný destilát destilujúci medzi 180 °C do 380 °C. Zahŕňa zložky na miešanie. V závislosti od použitia je k dispozícii niekoľko druhov: |
||||||||
|
Motorová nafta pre vznetové motory (osobné automobily, nákladné automobily atď.) obyčajne s nízkym obsahom síry; |
||||||||
|
Uplatňujú sa definície uvedené v kapitole 5, Obnoviteľná energia a energia z odpadu. |
||||||||
|
Ľahký vykurovací olej na priemyselné a komerčné použitie, lodná nafta a nafta používaná v železničnej doprave, iné plynové oleje vrátane ťažkých plynových olejov, ktoré destilujú medzi 380 °C a 540 °C a ktoré sa používajú ako petrochemické suroviny. |
||||||||
|
Všetky zvyškové (ťažké) vykurovacie oleje (vrátane tých, ktoré sa získali zmiešaním). Kinematická viskozita je nad 10 cSt pri 80 °C. Bod vzplanutia je vždy vyšší ako 50 °C a hustota vždy presahuje 0,90 kg/l. |
||||||||
|
Ťažký vykurovací olej s obsahom síry pod 1 %. |
||||||||
|
Ťažký vykurovací olej s obsahom síry 1 % alebo viac. |
||||||||
|
Rafinované destilátové medziprodukty pri destilácii v rozpätí ťažkého benzínu/leteckého petroleja. Členia sa na:
|
||||||||
|
Uhľovodíky vyrobené z destilačného vedľajšieho produktu; používajú sa najmä na zníženie trenia medzi povrchmi ložísk. Zahŕňajú všetky hotové druhy mazacích olejov od vretenového až po valcový olej a druhy použité v olejoch vrátane motorových olejov a všetkých základných druhov mazacích olejov. |
||||||||
|
Tuhý, polotuhý alebo väzký uhľovodík s koloidnou štruktúrou, hnedej až čiernej farby; získava sa ako zvyšok pri destilácii surovej ropy vákuovou destiláciou ropných zvyškov z atmosférickej destilácie. Bitúmen sa často označuje ako asfalt a používa sa najmä pri stavbe ciest a na strechy. Zahŕňa skvapalnený a riedený bitúmen. |
||||||||
|
Ide o nasýtené alifatické uhľovodíky. Tieto vosky sú zvyšky extrahované pri odparafínovaní mazacích olejov. Majú kryštalickú štruktúru, viac-menej jemnú v závislosti od druhu. Hlavné charakteristiky sú tieto: sú bezfarebné, bez zápachu, priesvitné, s bodom tavenia nad 45 °C. |
||||||||
|
Čierny tuhý vedľajší produkt získavaný najmä krakovaním alebo karbonizáciou získaných ropných medziproduktov, zvyškov z vákuovej destilácie a dechtov a smoly v procesoch, ako je predĺžené alebo fluidné koksovanie. Obsahuje najmä uhlík (90 % až 95 %) a má nízky obsah popola. Používa sa ako surovina v koksárňach, v oceliarskom priemysle na vykurovanie, výrobu elektród a výrobu chemických látok. Dve najdôležitejšie kvalitatívne triedy sú ‚zelený koks‘ a ‚kalcinovaný koks‘. Zahŕňa ‚katalyzátorový koks‘, ktorý sa usadí na katalyzátore počas rafinérskeho procesu; tento koks nie je možné získať späť a obyčajne sa používa v rafinérii ako rafinérske palivo. |
||||||||
|
Všetky výrobky, ktoré tu nie sú špecificky uvedené, napríklad decht a síra. Zahŕňajú aromatické látky (napríklad BTX alebo benzén, toluén a xylén) a alkény (napríklad propylén) vyrábané v rafinérii. |
4.2. Zoznam agregátov
Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.
4.2.1. Sektor dodávky a transformácie
Nasledujúca tabuľka sa vzťahuje len na surovú ropu, NGL, rafinérske suroviny, aditíva, biopalivá a ostatné uhľovodíky:
1. |
Pôvodná domáca výroba Nevzťahuje sa na rafinérske medziprodukty a biopalivá. |
2. |
Z ostatných zdrojov aditíva, biopalivá a ostatné uhľovodíky, ktorých výroba už bola zahrnutá v bilanciách iných palív. Nevzťahuje sa na surovú ropu, NGL a rafinérske medziprodukty. |
2.1. |
Z toho: z uhlia Zahŕňa kvapaliny vyrábané v zariadeniach na skvapalňovanie uhlia, kvapaliny z koksární. |
2.2. |
Z toho: zo zemného plynu Výroba syntetického benzínu môže vyžadovať ako surovinu zemný plyn. Množstvo plynu na výrobu metanolu sa stanovuje podľa kapitoly 2, zatiaľ čo tu sa uvádza príjem metanolu. |
2.3. |
Z toho: z obnoviteľných zdrojov Zahŕňa biopalivá, ktoré sú určené na miešanie s dopravnými palivami. Výroba sa stanovuje podľa kapitoly 5, zatiaľ čo množstvo na miešanie sa stanovuje tu. |
3. |
Spätné toky z petrochemického sektora Hotové výrobky alebo polovýrobky, ktoré sa vracajú od koncového spotrebiteľa do rafinérií na spracovanie, miešanie alebo predaj. Obyčajne sú to vedľajšie produkty petrochemickej výroby. Vzťahuje sa len na rafinérske medziprodukty. |
4. |
Reklasifikované produkty Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom. Vzťahuje sa len na rafinérske medziprodukty. |
5. |
Dovoz a vývoz Zahŕňa množstvo surovej ropy a výrobky dovážané alebo vyvážané na základe dohôd o spracovaní (t. j. rafinácia na účet). Surovú ropu a NGL treba uviesť ako výrobky prichádzajúce z krajiny hlavného pôvodu; rafinérske suroviny a hotové výrobky treba uviesť ako výrobky prichádzajúce z krajiny poslednej zásielky. Zahŕňa každý skvapalnený plyn (napríklad LPG) získavaný počas opätovného splynovania dovážaného skvapalneného zemného plynu a ropných výrobkov dovážaných alebo vyvážaných priamo petrochemickým priemyslom. Poznámka: Každý obchod s biopalivami, ktoré neboli zmiešané s dopravnými palivami (t. j. v ich čistej forme), by sa mal uviesť v dotazníku o obnoviteľných energiách. Opätovný vývoz ropy dovážanej na spracovanie v rámci colných oblastí by sa mal zahŕňať ako vývoz výrobku z krajiny spracovania do konečnej destinácie. |
6. |
Priame použitie Surová ropa, NGL, aditíva a oxygenáty (a tá časť, čo sú biopalivá) a ostatné uhľovodíky použité priamo bez spracovania v ropných rafinériách. Zahŕňa surovú ropu spaľovanú pri výrobe elektriny. |
7. |
Zmena stavu zásob Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. |
8. |
Vypočítaná vsádzka do rafinérie Vypočítané celkové množstvo výrobku na vstupe do rafinérskeho procesu. Definuje sa ako: Domáca produkcia + Z ostatných zdrojov + Spätné toky z priemyslu + Reklasifikované produkty + Dovoz – Vývoz – Priame použitie + Zmena stavu zásob |
9. |
Štatistické rozdiely Definované ako vypočítaná vsádzka do rafinérie mínus zistená. |
10. |
Zistená vsádzka do rafinérie Množstvo merané ako vstup do rafinérií. |
11. |
Rafinérske straty Rozdiel medzi vsádzkou do rafinérie (zistenou) a hrubým rafinérskym výstupom. Straty sa môžu vyskytnúť počas destilácie z dôvodu vyparovania. Uvádzané straty sú kladné. Môžu sa vyskytnúť nárasty v objeme, ale žiadne nárasty v hmotnosti. |
12. |
Počiatočné a konečné celkové zásoby na vnútroštátnom území Všetky zásoby na vnútroštátnom území vrátane zásob, ktoré skladujú vlády, hlavní spotrebitelia alebo skladovateľské organizácie, zásoby uskladnené na palube prichádzajúcich oceánskych lodí, zásoby v colných oblastiach a zásoby pre ostatné strany, v rámci bilaterálnej vládnej dohody alebo bez nej. Počiatok a koniec sa vzťahuje na prvý a posledný deň vykazovaného obdobia. |
13. |
Výhrevnosť Produkcia, dovoz a vývoz a celkový priemer. |
Nasledujúca tabuľka sa týka len hotových výrobkov (rafinérsky plyn, etán, LPG, ťažký benzín, automobilový benzín, letecký benzín, dýzové palivo benzínového typu, letecký petrolej, ostatný petrolej, plynový olej/nafta, vykurovací olej s nízkym a vysokým obsahom síry, lakový benzín a SBP, lubrikanty, bitúmen, parafínové vosky, ropný koks a ostatné výrobky). Surová ropa a NGL použité pri priamom spaľovaní by sa mali uviesť v dodávkach hotových výrobkov a v reklasifikácii medziproduktov:
1. |
Vstupy prvotných produktov Zahŕňa množstvo pôvodnej (domácej) alebo dovážanej surovej ropy (vrátane kondenzovanej) a pôvodného NGL použitého priamo bez spracovania v ropnej rafinérii a množstvo spätných tokov z petrochemického priemyslu, ktoré, hoci nejde o primárne palivo, sa používa priamo. |
2. |
Hrubý rafinérsky výstup Výroba hotových výrobkov v rafinérii alebo zariadení na miešanie. Nezahŕňa straty z rafinérií, ale zahŕňa rafinérske palivo. |
3. |
Recyklované výrobky Hotové výrobky, ktoré druhýkrát prešli marketingovou sieťou po tom, ako už boli raz dodané koncovým spotrebiteľom (napríklad použité lubrikanty, ktoré sa opätovne spracúvajú). Toto množstvo by sa malo oddeliť od petrochemických spätných tokov. |
4. |
Rafinérske palivo Ropné výrobky spotrebované na podporu prevádzky v rafinérii. Nezahŕňa výrobky použité ropnými spoločnosťami mimo rafinérskeho procesu, napríklad v zásobníkoch alebo ropných tankeroch. Zahŕňa palivá použité pri výrobe elektriny a predávaného tepla v rafinériách. |
4.1. |
Z toho: používa sa pri výrobe elektriny Množstvo používané pri výrobe elektriny v zariadeniach v rafinériách. |
4.2. |
Z toho: použité v teplárňach Množstvo použité v teplárňach v rafinériách. |
5. |
Dovoz a vývoz |
6. |
Medzinárodné námorné zásobníky |
7. |
Výmena medzi výrobkami Množstvo opätovne zatriedené buď preto, lebo sa jeho špecifikácia zmenila, alebo preto, lebo sa zmiešalo do iného výrobku. Negatívny vstup pre jeden výrobok sa kompenzuje kladným vstupom (alebo niekoľkými vstupmi) pre jeden výrobok alebo viac výrobkov a naopak; celkový čistý výsledok by mal byť nula. |
8. |
Reklasifikované produkty Dovážané ropné výrobky, ktoré sa opätovne zatriedili ako suroviny na ďalšie spracovanie v rafinérii, bez dodania koncovým spotrebiteľom. |
9. |
Zmena stavu zásob Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. |
10. |
Vypočítané hrubé domáce dodávky Definujú sa ako: Vstupy prvotných produktov + Hrubý rafinérsky výstup + Recyklované výrobky – Rafinérske palivo + Dovoz – Vývoz – Medzinárodné námorné zásobníky + Reklasifikácia medziproduktov – Reklasifikované produkty + Zmena stavu zásob |
11. |
Štatistický rozdiel Definovaný ako vypočítaná hrubá domáca dodávka mínus zistená dodávka. |
12. |
Zistené hrubé domáce dodávky Zistená dodávka hotových ropných výrobkov z primárnych zdrojov (napríklad rafinérie, zariadenia na miešanie atď.) na domáci trh. Tento údaj sa môže líšiť od vypočítaného údaju, napríklad kvôli rôznemu pokrytiu a/alebo rôznym definíciám v rôznych vykazovacích systémoch. |
12.1. |
Z toho: hrubé dodávky do petrochemického sektora Množstvo palív dodávaných do petrochemického sektora. |
12.2. |
Z toho: energetické použitie v petrochemickom sektore Množstvo ropy použité ako palivo pre petrochemické procesy, ako je parné krakovanie. |
12.3. |
Z toho: neenergetické použitie v petrochemickom sektore Množstvo ropy použitej v petrochemickom sektore na účely výroby etylénu, propylénu, butylénu, syntetického plynu, aromatických látok, butadiénu a ostatných surovín založených na uhľovodíkoch napríklad pri parnom krakovaní, v zariadeniach na výrobu aromatických látok a pri parnom reformingu. Nezahŕňa množstvo ropy použité na účely výroby paliva. |
13. |
Spätné toky z petrochemického sektora do rafinérií. |
14. |
Počiatočná a konečná úroveň zásob Všetky zásoby na vnútroštátnom území vrátane zásob, ktoré skladujú vlády, hlavní spotrebitelia alebo skladovateľské organizácie, zásoby uskladnené na palube prichádzajúcich oceánskych lodí, zásoby v colných oblastiach a zásoby pre ostatné strany, v rámci bilaterálnej vládnej dohody alebo bez nej. Počiatok a koniec sa vzťahuje na prvý a posledný deň vykazovaného obdobia. |
15. |
Zmena stavu zásob vo verejných zariadeniach Zmeny stavu zásob, ktoré skladujú verejné služby, nezahrnuté v úrovniach zásob a v zmene stavu zásob inde uvedenej. Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. Zahŕňa surovú ropu a NGL použité na priame spaľovanie, ak je to vhodné. |
16. |
Výhrevnosť hrubých domácich dodávok |
Pokiaľ ide o sektor transformácie, nasledujúce agregáty sa vzťahujú na všetky palivá okrem rafinérskych medziproduktov, aditív/oxygenátov, biopalív a ostatných uhľovodíkov, ale vrátane palív na použitie iné ako energetické účely (ropný koks a ostatné, ktoré sa majú uviesť osobitne):
1. |
Sektor transformácie spolu Celkové množstvo palív použitých v primárnej alebo sekundárnej premene energie. |
1.1. |
Z toho: verejné elektrárne |
1.2. |
Z toho: závodné elektrárne |
1.3. |
Z toho: verejné teplárne |
1.4. |
Z toho: závodné elektrárne |
1.5. |
Z toho: verejné teplárne |
1.6. |
Z toho: závodné teplárne |
1.7. |
Z toho: plynárne/zariadenia na splynovanie |
1.8. |
Z toho: na miešanie zemného plynu |
1.9. |
Z toho: koksárne |
1.10. |
Z toho: vysoké pece |
1.11. |
Z toho: petrochemický priemysel |
1.12. |
Z toho: čiernouhoľné briketárne |
1.13. |
Z toho: inde neuvedené – transformácia |
4.2.2. Energetický sektor
Pokiaľ ide o energetický sektor, nasledujúce agregáty sa vzťahujú na všetky palivá okrem rafinérskych medziproduktov, aditív/oxygenátov, biopalív a ostatných uhľovodíkov, ale vrátane palív na neenergetické použitie (ropný koks a ostatné, ktoré sa majú uviesť osobitne):
1. |
Energetický sektor spolu Celkové množstvo použité ako energia v energetickom sektore |
1.1. |
Z toho: uhoľné bane |
1.2. |
Z toho: ťažba ropy a plynu |
1.3. |
Z toho: koksárne |
1.4. |
Z toho: vysoké pece |
1.5. |
Z toho: plynárne |
1.6. |
Z toho: energetické podniky Elektrárne, teplárne a výhrevne. |
1.7. |
Z toho: inde neuvedené – energetika |
2. |
Distribučné straty Straty, ktoré vznikli mimo rafinérie z dôvodu dopravy a distribúcie. Zahŕňa straty v potrubiach. |
4.2.3. Špecifikácia konečného použitia energie
Pokiaľ ide o špecifikáciu konečného použitia energie, nasledujúce agregáty sa vzťahujú na všetky palivá okrem rafinérskych medziproduktov, aditív/oxygenátov, biopalív a ostatných uhľovodíkov, ale vrátane palív na neenergetické použitie (ropný koks a ostatné, ktoré sa majú uviesť osobitne):
1. |
Konečná energetická spotreba |
2. |
Priemyselný sektor |
2.1. |
Z toho: hutníctvo železa a ocele |
2.2. |
Z toho: chemický a petrochemický |
2.3. |
Z toho: neželezné kovy |
2.4. |
Z toho: nekovové minerálne výrobky |
2.5. |
Z toho: dopravné zariadenia |
2.6. |
Z toho: stroje a zariadenia |
2.7. |
Z toho: ťažba a dobývanie |
2.8. |
Z toho: potraviny, nápoje a tabak |
2.9. |
Z toho: celulóza, papier a tlač |
2.10. |
Z toho: drevo a drevené výrobky |
2.11. |
Z toho: stavebníctvo |
2.12. |
Z toho: textil a koža |
2.13. |
Z toho: inde neuvedené – priemysel |
3. |
Dopravný sektor |
3.1. |
Z toho: medzinárodná letecká doprava |
3.2. |
Z toho: vnútroštátna letecká doprava |
3.3. |
Z toho: cestná doprava |
3.4. |
Z toho: železničná doprava |
3.5. |
Z toho: vnútrozemská plavba |
3.6. |
Z toho: potrubná doprava |
3.7. |
Z toho: inde neuvedené – doprava |
4. |
Ostatné sektory |
4.1. |
Z toho: obchod a služby |
4.2. |
Z toho: domácnosti |
4.3. |
Z toho: poľnohospodárstvo/lesníctvo |
4.4. |
Z toho: rybolov |
4.5. |
Z toho: inde neuvedené – ostatné |
5. |
Neenergetické použitie spolu Množstvo použité ako suroviny v rôznych sektoroch a nespotrebované ako palivo alebo transformované na iné palivo. Toto množstvo je zahrnuté v uvedených agregátoch. |
5.1. |
Z toho: sektor transformácie |
5.2 |
Z toho: energetický sektor |
5.3 |
Z toho: dopravný sektor |
5.4 |
Z toho: priemyselný sektor |
5.4.1 |
Priemyselný sektor, z toho: chemický (vrátane petrochemického) |
5.5 |
Z toho: ostatné sektory |
4.2.4. Dovoz a vývoz
Dovoz z krajiny pôvodu a vývoz do krajiny určenia. Pozri takisto poznámky v 4.2.1, agregát č. 5.
4.2.5. Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov
Vsádzky na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov sa majú uviesť osobitne pre elektrárne, teplárne a pre výhrevne.
Nezahŕňa nasledujúce energetické produkty: rafinérske medziprodukty, aditíva/oxygenáty, biopalivá, ostatné uhľovodíky, etán, automobilový benzín, biobenzín, letecký benzín, dýzové palivo benzínového typu (na báze ťažkého benzínu alebo JP4), lakový benzín a SBD a lubrikanty.
Vsádzky sa vzťahujú na nasledujúce zariadenia a činnosti:
1. |
Energetický sektor spolu Celkové množstvo použité ako energia v energetickom sektore |
1.1. |
Z toho: uhoľné bane |
1.2. |
Z toho: ťažba ropy a plynu |
1.3. |
Z toho: koksárne |
1.4. |
Z toho: vysoké pece |
1.5. |
Z toho: plynárne |
1.6. |
Z toho: inde neuvedené – energetika |
2. |
Priemyselný sektor |
2.1. |
Z toho: hutníctvo železa a ocele |
2.2. |
Z toho: chemický a petrochemický |
2.3. |
Z toho: neželezné kovy |
2.4. |
Z toho: nekovové minerálne výrobky |
2.5. |
Z toho: dopravné zariadenia |
2.6. |
Z toho: stroje a zariadenia |
2.7. |
Z toho: ťažba a dobývanie |
2.8. |
Z toho: potraviny, nápoje a tabak |
2.9. |
Z toho: celulóza, papier a tlač |
2.10. |
Z toho: drevo a drevené výrobky |
2.11. |
Z toho: stavebníctvo |
2.12. |
Z toho: textil a koža |
2.13. |
Z toho: inde neuvedené – priemysel |
3. |
Dopravný sektor |
3.1. |
Z toho: potrubná doprava |
3.2. |
Z toho: inde neuvedené – doprava |
4. |
Ostatné sektory |
4.1. |
Z toho: obchod a služby |
4.2. |
Z toho: domácnosti |
4.3. |
Z toho: poľnohospodárstvo/lesníctvo |
4.4. |
Z toho: rybolov: |
4.5. |
Z toho: inde neuvedené – ostatné |
4.3. Merné jednotky
|
103 ton |
||
|
MJ/tona |
4.4. Odchýlky a výnimky
Cyprus je vyňatý z vykazovania agregátov definovaných v oddiele 4.2.3 bod 4 (Ostatné sektory) a bod 5 (Neenergetické použitie spolu); uplatňujú sa len celkové hodnoty.
Cyprus má na vykazovanie agregátov definovaných v oddiele 4.2.3 bod 2 (Priemysel) a bod 3 (Doprava) výnimku tri roky od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia; počas trvania tejto výnimky sa uplatňujú len celkové hodnoty.
5. OBNOVITEĽNÁ ENERGIA A ENERGIA Z ODPADU
5.1. Príslušné energetické produkty
Pokiaľ nie je uvedené inak, tento zber údajov sa vzťahuje na všetky nasledujúce energetické produkty:
Energetický produkt |
Vymedzenie pojmov |
||||||
|
Potenciálna a kinetická energia vyrábaná z vody, ktorá sa mení na elektrinu vo vodných elektrárňach. Treba zahrnúť aj prečerpávanie. Výroba sa musí uviesť pre zariadenia s veľkosťou < 1 MW, 1 až < 10 MW, ≥ 10 MW a z prečerpávania. |
||||||
|
Energia dostupná ako teplo vyžarované zo zemskej kôry obyčajne vo forme horúcej vody alebo pary. Produkcia tejto energie je rozdiel medzi entalpiou kvapaliny odoberanej z vrtu a kvapaliny, ktorá sa napokon používa. Využíva sa vo vhodných lokalitách:
|
||||||
|
Slnečné žiarenie používané na výrobu teplej vody a elektriny. Výrobou tejto energie je teplo dostupné pre prenosové médium tepla, t. j. dopadajúca slnečná energia mínus optické straty a straty v kolektoroch. Nezahŕňa sa pasívna slnečná energia na priame vykurovanie, ochladzovanie a osvetlenie príbytkov alebo iných budov. |
||||||
|
Slnečným svetlom, ktoré sa mení na elektrinu použitím solárnych článkov obyčajne vytvorených polovodivým materiálom, ktorý keď je vystavený svetlu, produkuje elektrinu. |
||||||
|
Teplo zo slnečného žiarenia; sa môže vytvárať v:
|
||||||
|
Mechanická energia sa získava z pohybu prílivu, vĺn alebo oceánskeho prúdu a používa sa na výrobu elektriny. |
||||||
|
Kinetická energia vetra využitá na výrobu elektriny vo veterných turbínach. |
||||||
|
Vykazuje sa odpad priemyselného neobnoviteľného pôvodu (tuhý alebo kvapalný) spaľovaný priamo na výrobu elektriny a/alebo tepla. Množstvo použitého paliva by sa malo uviesť na základe výhrevnosti. Obnoviteľný priemyselný odpad by sa mal uviesť v kategóriách tuhá biomasa, bioplyn a/alebo kvapalné biopalivá. |
||||||
|
Odpad vyrábaný v domácnostiach, nemocniciach a terciárnom sektore spaľovaný v špecifických zariadeniach na základe výhrevnosti. |
||||||
|
Časť komunálneho odpadu, ktorý je biologického pôvodu. |
||||||
|
Časť komunálneho odpadu, ktorý nie je biologického pôvodu. |
||||||
|
Zahŕňa organický, nefosílny materiál biologického pôvodu, ktorý možno použiť ako palivo pri výrobe tepla alebo elektriny. Zahŕňa: |
||||||
|
Tuhé rezíduá z deštrukčnej destilácie a pyrolýzy drevených a iných rastlinných materiálov. |
||||||
|
Účelové energetické plodiny (topoľ, vŕba atď.), veľké množstvo dreveného materiálu získaného z priemyselného procesu (najmä z drevárskeho/papierenského priemyslu) alebo priamo poskytnuté lesníctvom a poľnohospodárstvom (palivové drevo, drevené triesky, drevené pelety, kôra, piliny, hobliny, triesky, výluhy atď.), ako aj odpad ako slama, plevy, škrupiny, hydinový trus, hroznový odpad atď. V prípade tohto tuhého odpadu sa uprednostňuje spaľovanie. Množstvo použitého paliva by sa malo uviesť na základe výhrevnosti. |
||||||
|
Plyn pozostávajúci hlavne z metánu a oxidu uhličitého vyrábaných anaeróbnou digesciou biomasy. |
||||||
|
Bioplyn tvorený digesciou skládkového odpadu. |
||||||
|
Bioplyn vyrábaný anaeróbnou fermentáciou splaškových kalov. |
||||||
|
Bioplyn vyrábaný anaeróbnou fermentáciou živočíšneho kalu a odpadu z bitúnkov, pivovarov a ostatných poľnohospodársko-potravinových výrobných odvetví. |
||||||
|
Množstvo kvapalných biopalív uvedených v tejto kategórii by sa malo vzťahovať na množstvo biopaliva a nie na celkový objem kvapalín, do ktorých sa biopalivá miešajú. V prípade konkrétneho prípadu dovozu a vývozu kvapalných biopalív ide len o obchod s množstvom, ktoré sa nezmiešava s pohonnými hmotami (t. j. v ich čistej forme); obchod s kvapalnými biopalivami zmiešanými s pohonnými hmotami by sa mal uviesť v údajoch o rope v kapitole 4. Nasledujúce kvapalné biopalivá sa vzťahujú na: |
||||||
|
Táto kategória zahŕňa bioetanol (etanol vyrábaný z biomasy a/alebo biologicky rozložiteľnej časti odpadu), biometanol (metanol vyrábaný z biomasy a/alebo biologicky rozložiteľnej časti odpadu), bioETBE (etyl-tercio-butyl-éter vyrábaný z bioetanolu; percentuálny objem bioETBE, ktoré sa vypočíta ako biopalivo, je 47 %) a bioMTBE (metyl-tercio-butyl-éter vyrábaný z biometanolu): percentuálny objem bio-ETBE, ktorý sa počíta ako biopalivo, je 36 %); |
||||||
|
Táto kategória zahŕňa bionaftu (metylester vyrábaný z rastlinného alebo živočíšneho oleja kvality nafty), biodimetyléter (dimetyléter vyrábaný z biomasy), Fischer tropsch (Fischer Tropsch vyrábaný z biomasy), za studena extrahovaný bioolej (olej vyrábaný z olejových jadier len mechanickým spracovaním) a všetky ostatné kvapalné biopalivá, ktoré sa pridávajú, miešajú alebo používajú priamo ako motorová nafta. |
||||||
|
Kvapalné biopalivá použité priamo ako palivo nezahrnuté v biobenzíne ani v bionafte. |
5.2. Zoznam agregátov
Nasledujúci zoznam agregátov sa stanovuje pre všetky energetické produkty uvedené v zozname v predchádzajúcom bode, pokiaľ nie je uvedené inak.
5.2.1. Hrubá výroba elektriny a tepla
Elektrina a teplo vyrábané z energetických produktov uvedených v oddiele 5.1 (okrem dreveného uhlia a vrátane súhrnu len za kvapalné biopalivá) sa musia uviesť, ak je to vhodné, osobitne:
— |
za verejných výrobcov a závodných výrobcov; |
— |
za elektrárne, výhrevne a teplárne. |
5.2.2. Sektor dodávky a transformácie
Množstvo energetických produktov, ktoré sú uvedené v oddiele 5.1 (okrem vodnej energie, solárno fotovoltaickej energie, energie z prílivov, vĺn a oceánov a veternej energie), a používajú sa v sektoroch dodávky a transformácie sa musí uviesť v nasledujúcich agregátoch:
1. |
Výroba |
2. |
Dovoz |
3. |
Vývoz |
4. |
Zmena stavu zásob Budovanie zásob sa uvádza ako záporné číslo a čerpanie zásob sa uvádza ako kladné číslo. |
5. |
Hrubá spotreba |
6. |
Štatistické rozdiely |
7. |
Sektor transformácie spolu Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitých pri premene primárnych foriem energie na sekundárne (napríklad zemný plyn na elektrickú energiu) alebo použitých pri transformácii na získané energetické výrobky (napríklad bioplyn použitý na zmes zemného plynu). |
7.1. |
Z toho: verejné elektrárne |
7.2. |
Z toho: verejné teplárne |
7.3. |
Z toho: verejné teplárne |
7.4. |
Z toho: závodné elektrárne |
7.5. |
Z toho: závodné elektrárne |
7.6. |
Z toho: závodné teplárne |
7.7. |
Z toho: čiernouhoľné briketárne Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitého pri výrobe brikiet. Obnoviteľné zdroje a odpad použité pri vykurovaní a výrobe zariadení treba uviesť ako spotrebu v energetickom sektore. |
7.8 |
Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitých pri výrobe BKB. Obnoviteľné zdroje a odpad použité pri vykurovaní a výrobe zariadení treba uviesť ako spotrebu v energetickom sektore. |
7.9 |
Z toho: svietiplyn (plynárne) Množstvo obnoviteľných zdrojov a odpadu použitých pri výrobe svietiplynu. Obnoviteľné zdroje a odpad použité pri vykurovaní a výrobe zariadení treba uviesť ako spotrebu v energetickom sektore. |
7.10 |
Z toho: pre zmes zemného plynu Množstvá bioplynov zmiešaných so zemným plynom. |
7.11 |
Z toho: na zmiešanie s automobilovým benzínom/naftou Množstvo kvapalných biopalív, ktoré nie sú dodávané na konečnú spotrebu, ale sa používajú s ostatnými ropnými výrobkami uvedenými v kapitole 4 tejto prílohy. |
7.12 |
Z toho: zariadenia na výrobu dreveného uhlia Množstvo dreva použitého pri výrobe dreveného uhlia. |
7.13 |
Z toho: inde neuvedené – transformácia |
5.2.3. Energetický sektor
Množstvo energetických produktov, ktoré sú uvedené v oddiele 5.1 (okrem vodnej energie, solárno fotovoltaickej energie, energie z prílivov, vĺn a oceánov a veternej energie) a používajú sa v energetickom sektore alebo pri konečnej spotrebe, sa musí uviesť v nasledujúcich agregátoch:
1. |
Energetický sektor spolu Obnoviteľná energia a odpad spotrebúvané energetickým priemyslom na podporu transformácie. Napríklad obnoviteľná energia a odpad použité pri vykurovaní, osvetlení alebo prevádzke púmp/kompresorov. Množstvo obnoviteľnej energie a odpadu transformovaného do inej energetickej formy treba uviesť v sektore transformácie. |
1.1. |
Z toho: zariadenia na splynovanie |
1.2. |
Z toho: verejné elektrárne, teplárne a výhrevne |
1.3. |
Z toho: uhoľné bane |
1.4. |
Z toho: čiernouhoľné briketárne |
1.5. |
Z toho: koksárne |
1.6. |
Z toho: ropné rafinérie |
1.7. |
Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
1.8. |
Z toho: svietiplyn (plynárne) |
1.9. |
Z toho: vysoké pece |
1.10. |
Z toho: zariadenia na výrobu dreveného uhlia |
1.11. |
Z toho: inde neuvedené |
2. |
Distribučné straty Všetky straty sa vyskytujú z dôvodu dopravy a distribúcie. |
5.2.4. Konečné využitie energie
Množstvo energetických produktov, ktoré sú uvedené v oddiele 5.1 (okrem vodnej energie, solárno fotovoltaickej energie, energie z prílivov, vĺn a oceánov a veternej energie), sa musí uviesť v nasledujúcich agregátoch:
1. |
Konečná energetická spotreba |
2. |
Priemyselný sektor |
2.1. |
Z toho: hutníctvo železa a ocele |
2.2. |
Z toho: chemický a petrochemický |
2.3. |
Z toho: neželezné kovy |
2.4. |
Z toho: nekovové minerálne výrobky |
2.5. |
Z toho: dopravné zariadenia |
2.6. |
Z toho: stroje a zariadenia |
2.7. |
Z toho: ťažba a dobývanie |
2.8. |
Z toho: potraviny, nápoje a tabak |
2.9. |
Z toho: celulóza, papier a tlač |
2.10. |
Z toho: drevo a drevené výrobky |
2.11. |
Z toho: stavebníctvo |
2.12. |
Z toho: textil a koža |
2.13. |
Z toho: inde neuvedené – Priemysel |
3. |
Dopravný sektor |
3.1. |
Z toho: železničná doprava |
3.2. |
Z toho: cestná doprava |
3.3. |
Z toho: vnútrozemská plavba |
3.4. |
Z toho: inde neuvedené – doprava |
4. |
Ostatné sektory |
4.1. |
Z toho: obchod a služby |
4.2. |
Z toho: domácnosti |
4.3. |
Z toho: poľnohospodárstvo/lesníctvo |
4.4. |
Z toho: rybolov |
4.5. |
Z toho: inde neuvedené – ostatné |
5.2.5. Technické charakteristiky zariadení
Nasledujúce výkony výroby elektriny sa majú uviesť, ak je to vhodné, na konci vykazovaného roka:
1. |
Vodná energia Výkon sa musí uviesť v prípade zariadení s veľkosťou < 1 MW, 1 až < 10 MW, ≥ 10 MW a z prečerpávania, ako aj za všetky veľkosti spolu. Podrobné veľkosti zariadení by sa mali uviesť bez prečerpávania. |
2. |
Geotermálna |
3. |
Solárno fotovoltaická |
4. |
Solárno termálna |
5. |
Prílivová, vlnová, oceánska |
6. |
Veterná energia |
7. |
Priemyselný odpad (neobnoviteľný) |
8. |
Komunálny odpad |
9. |
Drevo, drevný odpad a ostatný tuhý odpad |
10. |
Skládkový plyn |
11. |
Splaškový plyn |
12. |
Ostatné bioplyny |
13. |
Kvapalné biopalivá |
Má sa uviesť celková inštalovaná plocha solárnych kolektorov.
Majú sa uviesť tieto kapacity výroby biopalív:
1. |
Kvapalné biopalivá: |
1.1. |
Z toho: biobenzín |
1.2. |
Z toho: bionafta |
1.3. |
Z toho: ostatné kvapalné biopalivá |
5.2.6. Vsádzka na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov
Vsádzky na výrobu elektriny a tepla u závodných výrobcov sa majú uviesť osobitne pre elektrárne, teplárne a pre výhrevne.
Množstvo energetických produktov, ktoré sú uvedené v oddiele 5.1 (okrem vodnej energie, solárno fotovoltaickej energie, energie z prílivov, vĺn a oceánov a veternej energie), sa musí uviesť v nasledujúcich agregátoch:
1. |
Energetický sektor spolu |
1.1. |
Z toho: zariadenia na splynovanie |
1.2. |
Z toho: uhoľné bane |
1.3. |
Z toho: čiernouhoľné briketárne |
1.4. |
Z toho: koksárne |
1.5. |
Z toho: ropné rafinérie |
1.6. |
Z toho: hnedouhoľné/rašelinové briketárne |
1.7. |
Z toho: svietiplyn (plynárne) |
1.8. |
Z toho: vysoké pece |
1.9. |
Z toho: zariadenia na výrobu dreveného uhlia |
1.10. |
Z toho: inde neuvedené |
2. |
Priemyselný sektor |
2.1. |
Z toho: hutníctvo železa a ocele |
2.2. |
Z toho: chemický a petrochemický |
2.3. |
Z toho: neželezné kovy |
2.4. |
Z toho: nekovové minerálne výrobky |
2.5. |
Z toho: dopravné zariadenia |
2.6. |
Z toho: stroje a zariadenia |
2.7. |
Z toho: ťažba a dobývanie |
2.8. |
Z toho: potraviny, nápoje a tabak |
2.9. |
Z toho: celulóza, papier a tlač |
2.10. |
Z toho: drevo a drevené výrobky |
2.11. |
Z toho: stavebníctvo |
2.12. |
Z toho: textil a koža |
2.13. |
Z toho: inde neuvedené – priemysel |
3. |
Dopravný sektor |
3.1. |
Z toho: železničná doprava |
3.2. |
Z toho: inde neuvedené – doprava |
4. |
Ostatné sektory |
4.1. |
Z toho: obchod a služby |
4.2. |
Z toho: domácnosti |
4.3. |
Z toho: poľnohospodárstvo/lesníctvo |
4.4. |
Z toho: rybolov |
4.5. |
Z toho: inde neuvedené – ostatné |
5.3. Energetický obsah
Priemerná výhrevnosť sa má uviesť pre nasledujúce výrobky:
1. |
Biologický benzín |
2. |
Bionafta |
3. |
Iné kvapalné biopalivá |
4. |
Drevené uhlie |
5.4. Merné jednotky
|
MWh |
||
|
TJ |
||
|
Biobenzín, bionafta a ostatné kvapalné biopalivá: 2,3 tony Drevené uhlie: 1 000 ton Všetky ostatné: TJ (podľa výhrevnosti). |
||
|
1 000 m2 |
||
|
Biopalivá: tony/ročne Všetky ostatné: MWe |
||
|
KJ/kg (výhrevnosť). |
5.5. Odchýlky a výnimky
Neuplatňuje sa.
6. UPLATNITEĽNÉ USTANOVENIA
Nasledujúce ustanovenia sa vzťahujú na zber údajov, ako sa uvádza vo všetkých predchádzajúcich kapitolách:
1. Vykazované obdobie:
Kalendárny rok (1. január až 31. december).
2. Frekvencia
Ročne.
3. Lehota na zasielanie údajov
30. november v roku po vykazovanom období.
4. Prenosový formát a metodika
Prenosový formát zodpovedá príslušným výmenným štandardom stanoveným Eurostatom.
Údaje sa prenášajú alebo zasielajú elektronicky na jedno miesto vstupu pre údaje v Eurostate.