Clasa sau tipul de proiecte
|
Definiție
|
Justificare
|
Standarde
|
Clauze specifice
|
CLASA DE PROIECTE A: Producția de energie electrică durabilă din punctul de vedere al mediului
[Include conținutul exact al actualului articol 1 și al apendicelui I, precum și producția de energie electrică din hidrogen.]
|
TIPUL 1: Proiecte privind energia din surse regenerabile și eficiența energetică în cadrul proiectelor privind energia din surse regenerabile
|
Domeniul de aplicare al actualului articol 1 și al apendicelui I. Nu preconizăm că acesta ar putea consta într-o simplă operațiune de copiere și lipire a apendicelui I în caseta „Definiție”, întrucât definiția efectivă a proiectelor eligibile este cuprinsă în articolul 1, dar, pe fond, propunem să reflectăm aici domeniul de aplicare al actualului articol 1 și al apendicelui I, fără modificări de fond (adică fără standarde, nu se aplică) și cu adaptările de text necesare de natură formală.
|
TIPUL 2: Producția de energie electrică din combustibili gazoși și lichizi din surse regenerabile, inclusiv hidrogen curat
|
Construirea și exploatarea instalațiilor de generare a energiei electrice care produc energie electrică folosind combustibili gazoși și lichizi din surse regenerabile, inclusiv hidrogen curat.
|
Producția de energie electrică cu emisii scăzute de GES.
|
Emisiile de GES generate pe durata ciclului de viață de producția de energie electrică sunt mai mici de 100 gCO2e/kWh. Emisiile de GES pe durata ciclului de viață ar trebui să fie calculate pe baza unor date specifice proiectului, utilizând ISO 14067:2018 sau ISO 14064-1:2018 și verificate de o parte terță.
Fie în etapa de construire, se instalează echipamente de măsurare pentru monitorizarea emisiilor fizice, cum ar fi scurgerile de metan sau se introduce un program de detectare și reparare a scurgerilor; fie în timpul exploatării, se raportează măsurarea fizică a emisiilor de metan și se elimină scurgerile.
|
25 de ani. [De discutat]
|
CLASA DE PROIECTE B: Proiecte de depoluare a instalațiilor care utilizează combustibili fosili, înlocuirea combustibililor fosili
[Conținutul exact al apendicelui II, clasa de proiecte A, tipul 1 și clasa de proiecte B. Menționăm că renumerotarea clasei de proiecte A, tipul 1, ar trebui să se reflecte în articolul 6 litera (c) din acord.]
|
Copiați și lipiți conținutul actual al apendicelui II, clasa de proiecte A, tipul 1 și clasa de proiecte B.
Explicații: Propunem să se împartă clasa de proiecte A în două, pentru a face o distincție clară între proiectele CCUS ca atare (care pot avea multe aplicații, nu numai în sectorul energetic, ci și în industria prelucrătoare și pe care le-am mutat în noua clasă de proiecte D) și proiectele axate pe generarea de energie electrică din combustibili fosili (care sugerăm să fie reunite toate în această nouă clasă de proiecte B). UE a semnalat anterior necesitatea de a actualiza standardele actuale în cadrul acestei secțiuni, dar putem conveni deocamdată să abordăm acest aspect într-o etapă ulterioară a discuțiilor.
|
CLASA DE PROIECTE C: Eficiența energetică
[Conținutul exact al apendicelui II, clasa de proiecte C.]
|
Copiați și lipiți conținutul actual al apendicelui II, clasa de proiecte C.
|
CLASA DE PROIECTE D: Captarea, utilizarea și stocarea CO2
[Domeniul de aplicare al actualului apendice II, clasa de proiecte A, tipul 2]. În acest caz, propunem standarde actualizate, care să reflecte faptul că CCUS este o tehnologie-cheie pentru reducerea emisiilor de GES în multe aplicații industriale, iar standardele nu ar trebui să se concentreze pe rata de captare, ci pe eficacitatea captării, ceea ce înseamnă că proiectele CCUS ar trebui să fie eligibile pentru stimulente chiar și în condițiile unei rate de captare scăzute. Argumentul pentru noile standarde propuse constă în faptul că scurgerile de CO2 pot submina valoarea CCUS ca opțiune de atenuare. Prin urmare, monitorizarea ar trebui încurajată prin dispoziții de politică.]
|
TIPUL 1: Proiecte CCUS (captarea, utilizarea și stocarea dioxidului de carbon) ca atare
|
Construirea și exploatarea instalațiilor care asigură captarea, utilizarea și/sau stocarea dioxidului de carbon, inclusiv activitățile direct legate de transport și de infrastructura esențială pentru exploatare, cum ar fi vehiculele și navele.
|
Copiați și lipiți conținutul actual al apendicelui II, clasa de proiecte A, tipul 2.
|
CO2 transportat de la instalația în care este captat până la punctul de injectare nu conduce la scurgeri de CO2 mai mari de 0,5 % din masa de CO2 transportată.
În cazul în care este vorba de transportul și/sau stocarea CO2, există sisteme adecvate de detectare a scurgerilor, precum și un plan de monitorizare, iar rapoartele periodice sunt verificate de autoritățile naționale sau de o parte terță independentă.
Stocarea geologică a CO2 este conformă cu ISO 27914:2017.
|
Copiați și lipiți conținutul actual al apendicelui II, clasa de proiecte A, tipul 2.
|
CLASA DE PROIECTE E: Stocarea energiei electrice
|
TIPUL 1: Instalații de stocare a energiei electrice
|
Construirea și exploatarea instalațiilor care stochează energie electrică și o returnează sub formă de energie electrică. Activitatea include stocarea hidroenergiei prin pompare.
|
Stocarea energiei electrice permite o creștere a cotei surselor regenerabile de energie și o îmbunătățire a gestionării cererii din rețea.
|
În cazul în care activitatea include stocarea energiei chimice, mediul de stocare (hidrogen sau amoniac) respectă standardele CCSU pentru fabricarea curată a produsului respectiv.
|
25 de ani. [De discutat]
|
TIPUL 2: Producerea și reciclarea bateriilor
|
Fabricarea bateriilor reîncărcabile, a ansamblurilor de baterii, precum și a acumulatorilor pentru transporturi, stocarea energiei cu acumulatori staționari și în afara rețelei și alte aplicații industriale. Aceasta include fabricarea componentelor respective (materiale active pentru baterii, celule de baterii, carcase și componente electronice). Reciclarea bateriilor uzate.
|
Bateriile constituie un factor important pentru stocarea energiei electrice, precum și pentru transportul cu emisii scăzute de dioxid de carbon.
|
Niciun standard. Nu se aplică.
|
25 de ani. [De discutat]
|
CLASA DE PROIECTE F: Transportul și distribuția de energie electrică cu emisii scăzute de dioxid de carbon
|
TIPUL 1:
Transportul și distribuția de energie electrică cu emisii scăzute de dioxid de carbon
|
Construirea, extinderea și exploatarea instalațiilor care transportă energie electrică cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Sunt incluse aici conexiuni directe la surse cu emisii scăzute de dioxid de carbon și la rețele întregi în care factorul mediu de emisie în rețea îndeplinește standardele pe o perioadă de 5 ani.
|
Aceasta sprijină o creștere a cotei surselor de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon.
|
Sursele de energie electrică cu emisii scăzute de dioxid de carbon sunt definite ca surse regenerabile de energie sau în care emisiile de GES generate de energia electrică produsă se situează sub valoarea-prag de 100 gCO2e/kWh, măsurată pe baza unui ciclu de viață.
[După cum am menționat anterior și în documentul nostru pentru TEP, suntem deschiși să discutăm despre criterii de eligibilitate suplimentare.]
|
25 de ani. [De discutat]
|
CLASA DE PROIECTE G: Producția de hidrogen curat, transportul și distribuția hidrogenului și stocarea hidrogenului
|
TIPUL 1:
Producția de hidrogen curat
|
Construcția și exploatarea de instalații care produc hidrogen într-un mod durabil din punctul de vedere al mediului și/sau de echipamente pentru producerea de hidrogen.
|
Producția și utilizarea durabilă a hidrogenului reprezintă o oportunitate de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în multe sectoare, în special în sectorul energiei, în industria prelucrătoare și în sectorul transporturilor.
|
Industria prelucrătoare respectă emisiile de GES pe durata ciclului de viață mai mici de 3 kg CO2e per kg de H2 produs.
[Standardele ar trebui revizuite periodic. Acest lucru ar putea fi marcat ca parte a unei clauze generale de revizuire.]
|
25 de ani. [De discutat]
|
TIPUL 2:
Rețele de transport al hidrogenului
|
Construcția și exploatarea de rețele dedicate transportului hidrogenului sau al altor gaze cu emisii scăzute de dioxid de carbon (de exemplu, dintr-o sursă regenerabilă de energie sau care corespund standardului pentru producția hidrogenului curat).
Reconversia rețelelor de gaze naturale în rețele dedicate 100 % hidrogenului și modernizarea rețelelor de gaze naturale care să permită integrarea hidrogenului și a altor gaze cu emisii scăzute de dioxid de carbon (ceea ce înseamnă inclusiv creșterea amestecului de hidrogen și de alte gaze cu emisii scăzute de dioxid de carbon în cadrul sistemului).
|
Producția și utilizarea durabilă a hidrogenului reprezintă o oportunitate de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în multe sectoare, în special în sectorul energiei, în industria prelucrătoare și în sectorul transporturilor.
|
Activitatea include detectarea scurgerilor și repararea conductelor de gaze existente și a altor elemente ale rețelei pentru a reduce scurgerile de metan.
|
25 de ani. [De discutat]
|
TIPUL 3:
Stocarea hidrogenului
|
Construcția de instalații de stocare a hidrogenului, conversia instalațiilor subterane existente de stocare a gazelor în instalații speciale de stocare a hidrogenului și exploatarea instalațiilor de stocare a hidrogenului.
|
Producția și utilizarea durabilă a hidrogenului reprezintă o oportunitate de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în multe sectoare, în special în sectorul energiei, în industria prelucrătoare și în sectorul transporturilor.
|
În cazul proiectelor legate de exploatarea instalațiilor, hidrogenul stocat în instalație trebuie să respecte standardele de producție a hidrogenului curat din prezentul apendice.
|
25 de ani. [De discutat]
|
CLASA DE PROIECTE H: Industria prelucrătoare cu emisii scăzute
|
TIPUL 1:
Producția amoniacului curat
|
Producția cu emisii scăzute a amoniacului anhidru.
|
Pentru promovarea producției de amoniac curat și a utilizărilor acestuia, care ar putea reduce emisiile de gaze cu efect de seră în mai multe zone.
|
Amoniacul este produs din hidrogen curat generat în conformitate cu standardele definite în prezentul apendice sau este recuperat din apele reziduale.
|
25 de ani. [De discutat]
|
TIPUL 2:
Producția cu emisii scăzute în sectoarele în care emisiile sunt greu de redus (inclusiv ciment, fier și oțel, aluminiu)
|
Producția cu emisii scăzute, inclusiv instalațiile de producție complete și părți ale acestora, furnizarea de echipamente, precum și infrastructura și serviciile direct asociate.
|
Pentru a stimula producătorii să se orienteze către practici durabile în sectoare în care emisiile sunt greu de redus.
|
UE propune ca următoarele activități să fie eligibile pe baza unei valori de referință pentru instalațiile de producție de nivel superior cu emisii mai scăzute:
Pentru ciment:
a) clincher de ciment gri, în cazul căruia emisiile specifice de GES sunt mai mici de 0,722 tCO2e pe tonă de clincher de ciment gri.
b) ciment din clincher gri sau liant hidraulic alternativ, în cazul căruia emisiile specifice de GES din producția de clincher și ciment sau de liant hidraulic alternativ sunt mai mici de 0,469 tCO2e pe tonă de ciment sau de liant alternativ fabricat.
Pentru fier și oțel:
a) fier și oțel, în cazul cărora emisiile de GES, din care se scade cantitatea de emisii atribuită producției de gaze reziduale, nu depășesc următoarele valori aplicate diferitelor etape ale procesului de fabricație:
a.metal lichid = 1 331 tCO2e/t produs;
b.minereu sinterizat = 0,163 tCO2e/t produs;
c.cocs (cu excepția cocsului de lignit) = 0,144 tCO2e/t produs;
d.fontă = 0,299 tCO2e/t produs;
e.oțel înalt aliat obținut în cuptoare cu arc electric= 0,266 tCO2e/t produs;
f.oțel nealiat obținut în cuptoare cu arc electric = 0,209 tCO2e/t produs.
b) oțel obținut în cuptoare cu arc electric care produc oțel nealiat obținut în cuptoare cu arc electric sau oțel înalt aliat obținut în cuptoare cu arc electric și în cazul în care cantitatea de deșeuri de oțel de intrare în raport cu produsul rezultat nu este mai mică de 70 % pentru producția de oțel înalt aliat și 90 % pentru producția de oțel carbon.
Pentru aluminiu:
a) aluminiul primar, în cazul în care activitatea economică respectă următoarele criterii:
a.emisiile de GES nu depășesc 1,484 tCO2e pe tonă de aluminiu produs.
b.Intensitatea medie a carbonului pentru emisiile indirecte de GES nu depășește 100 g CO2e/kWh. c. Consumul de energie electrică pentru procesul de fabricație nu depășește 15,5 MWh/t Al.
b) aluminiu secundar.
[Standardele ar trebui revizuite periodic. Acest lucru ar putea fi marcat ca parte a unei clauze generale de revizuire.]
|
25 de ani. [De discutat]
|
CLASA DE PROIECTE I: Transport cu emisii zero și cu emisii scăzute
|
TIPUL 1:
Transport cu emisii zero și infrastructură de sprijin
|
Flote cu emisii directe zero, inclusiv vehicule pentru transportul rutier, feroviar și pe apă și infrastructura asociată esențială pentru exploatarea acestor vehicule.
|
Tranziția către flote cu emisii directe zero sau scăzute la țeava de evacuare este esențială pentru atenuarea schimbărilor climatice.
|
Emisiile directe de CO2 la țeava de evacuare ale activelor de transport sunt zero.
Numai în cazul transportului de mărfuri, vehiculele, trenurile, vagoanele sau navele nu sunt dedicate transportului de combustibili fosili, iar infrastructura nu este dedicată transportului sau depozitării de combustibili fosili.
|
25 de ani. [De discutat]
|
TIPUL 2:
Transport pe apă cu emisii scăzute
|
Nave de transport pe apă cu emisii scăzute.
|
Tranziția către flote cu emisii directe zero sau scăzute la țeava de evacuare este esențială pentru atenuarea schimbărilor climatice.
|
Pentru transportul de călători pe căi navigabile interioare: nave hibride și nave cu dublă alimentare în cazul cărora, pentru funcționarea normală, cel puțin 50 % din energia pe care o utilizează provine din combustibili cu zero emisii de CO2 directe (la țeava de evacuare) sau din energie electrică dintr-o sursă de alimentare externă (plug-in).
Pentru transportul de mărfuri pe căile navigabile interioare: navele au emisii directe de CO2/tonă-kilometru (la țeava de evacuare), calculate (sau estimate, în cazul navelor noi) cu ajutorul Indicelui eficienței energetice în exploatare, elaborat de Organizația Maritimă Internațională (OMI), cu 50 % mai mici decât valoarea medie de referință pentru emisiile de CO2 ale vehiculelor grele, pe baza unui standard internațional sau a oricărui alt standard recunoscut.
Pentru transportul maritim și costier de mărfuri și de pasageri, precum și pentru navele pentru operațiuni portuare, activități auxiliare și operațiuni specializate: în cazul navelor hibride și al navelor cu dublă alimentare, pentru funcționarea normală pe mare și în porturi, cel puțin 25 % din energia pe care o utilizează provine din combustibili cu zero emisii de CO2 directe (la țeava de evacuare) sau din energie electrică dintr-o sursă de alimentare externă (plug-in). Alternativ, navele au atins o valoare a indicelui eficienței energetice de proiectare (EEDI) elaborat de OIM cu 10 % sub cerințele EEDI aplicabile dacă navele pot funcționa utilizând combustibili cu zero emisii de CO2 directe (la țeava de evacuare) sau combustibili din surse regenerabile.
Facilitarea transferului modal de la transportul rutier la transportul pe apă: în cazul în care navele sunt utilizate exclusiv pentru exploatarea de servicii costiere și maritime pe distanțe scurte concepute pentru a permite transferul modal al mărfurilor transportate în prezent pe cale terestră către transportul pe mare, este suficient ca navele să aibă emisii directe de CO2 (la țeava de evacuare), calculate cu ajutorul EEDI al OMI, cu 50 % mai mici decât valoarea medie de referință a emisiilor de CO2 definită pentru vehiculele grele pe baza unui standard internațional sau a oricărui alt standard recunoscut.
[Ne propunem să revizuim acest tip de proiect în 2025. Acest lucru ar putea fi marcat ca parte a unei clauze generale de revizuire.]
|
25 de ani. [De discutat]
|
TIPUL 3:
Modernizare și îmbunătățiri pentru transportul pe apă
|
Modernizarea și îmbunătățirile aduse navelor în vederea reducerii emisiilor.
|
Tranziția către flote cu emisii directe zero sau scăzute la țeava de evacuare este esențială pentru atenuarea schimbărilor climatice.
|
Consumul de combustibil al navei se reduce cu cel puțin 10 %, exprimat în litri de combustibil pe tonă kilometru, fapt demonstrat în mod clar printr-un calcul comparativ. Navele modernizate nu sunt destinate transportului de combustibili fosili.
[Ne propunem să revizuim acest tip de proiect în 2025. Acest lucru ar putea fi marcat ca parte a unei clauze generale de revizuire.]
|
25 de ani. [De discutat]
|
TIPUL 4:
Infrastructura aeroportuară cu emisii scăzute de dioxid de carbon
|
Construirea, modernizarea, întreținerea și exploatarea infrastructurii aeroportuare cu emisii scăzute de dioxid de carbon, adică a celei destinate exploatării aeronavelor cu zero emisii de CO2 la țeava de evacuare, alimentării cu energie electrică la sol din sursă fixă și cu aer precondiționat a aeronavelor staționare sau performanței privind zero emisii directe a propriilor operațiuni ale aeroportului.
|
Tranziția către flote cu emisii directe zero sau scăzute la țeava de evacuare este esențială pentru atenuarea schimbărilor climatice.
|
Niciun standard. Nu se aplică.
|
25 de ani. [De discutat]
|