EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32021R1768
Commission Delegated Regulation (EU) 2021/1768 of 23 June 2021 amending, for the purpose of its adaptation to technical progress, Annexes I, II, III and IV to Regulation (EU) 2019/1009 of the European Parliament and of the Council laying down rules on the making available on the market of EU fertilising products (Text with EEA relevance)
Regulamentul delegat (UE) 2021/1768 al Comisiei din 23 iunie 2021 de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexelor I, II, III și IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE (Text cu relevanță pentru SEE)
Regulamentul delegat (UE) 2021/1768 al Comisiei din 23 iunie 2021 de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexelor I, II, III și IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE (Text cu relevanță pentru SEE)
C/2021/4250
JO L 356, 8.10.2021, p. 8–23
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
8.10.2021 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
L 356/8 |
REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2021/1768 AL COMISIEI
din 23 iunie 2021
de modificare, în scopul adaptării la progresul tehnic, a anexelor I, II, III și IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1009 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iunie 2019 de stabilire a normelor privind punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante UE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2003/2003 (1), în special articolul 42 alineatul (1),
întrucât:
(1) |
Un produs fertilizant care îndeplinește cerințele prevăzute în anexa I și, respectiv, anexa II la Regulamentul (UE) 2019/1009 pentru categoria funcțională de produse relevantă („CFP”) și, respectiv, categoria de materii componente („CMC”), care este etichetat în conformitate cu anexa III la regulamentul menționat și care a fost supus cu succes procedurii de evaluare a conformității prevăzute în anexa IV la regulamentul menționat poate purta marcajul CE și poate circula liber pe piața internă ca produs fertilizant UE. |
(2) |
În temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009, Comisia este împuternicită să modifice anexele I (parțial), II, III și IV la acesta. |
(3) |
În cursul pregătirii tranziției la noile norme de armonizare, atât statele membre, cât și părțile interesate au informat Comisia cu privire la necesitatea ca unele dispoziții tehnice din anexele la Regulamentul (UE) 2019/1009 să fie adaptate. Unele dintre aceste modificări sunt necesare pentru a se îmbunătăți coerența cu alte acte legislative ale Uniunii, ceea ce ar facilita accesul la piața internă și libera circulație a produselor fertilizante sigure și eficiente din punct de vedere agronomic. Sunt necesare unele modificări pentru a se obține nivelul ridicat de protecție pe care Regulamentul (UE) 2019/1009 urmărește să îl atingă, asigurându-se astfel că produsele fertilizante UE care au acces pe piața internă în temeiul regulamentului respectiv nu prezintă un risc pentru sănătate, siguranță sau mediu. Alte modificări sunt necesare pentru a se evita situațiile în care categorii semnificative de produse fertilizante ar fi excluse involuntar de la normele de armonizare. Modificările respective vor asigura accesul pe piața internă al produselor fertilizante care sunt eficiente din punct de vedere agronomic, sigure și deja comercializate la scară largă pe piață. |
(4) |
Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește norme pentru produsele fertilizante UE care conțin o substanță a cărei limită maximă de reziduuri în alimente sau în hrana pentru animale este stabilită în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului (2), în Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (3), în Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (4) sau în Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5). Producătorul este obligat să furnizeze instrucțiuni de utilizare pentru a se asigura că utilizarea preconizată a produsului fertilizant UE nu duce la depășirea valorilor-limită maxime pentru alimente și hrana pentru animale. În plus, producătorul trebuie să includă în documentația tehnică rezultatele calculelor care dovedesc îndeplinirea acestei cerințe. În cadrul discuțiilor purtate cu privire la modul de punere în aplicare a acestei obligații, a reieșit clar că este imposibil ca producătorii să o respecte, ceea ce împiedică produsele fertilizante eficiente din punct de vedere agronomic, sigure și deja comercializate la scară largă să treacă cu succes procedura de evaluare a conformității și să aibă acces pe piața internă în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009. Prin urmare, obligațiile respective ar trebui înlocuite cu obligații care sunt mai proporționale și mai ușor de pus în aplicare în două aspecte. |
(5) |
În primul rând, depășirea respectivelor limite sau niveluri maxime în culturi poate fi prevenită furnizând, pe etichetă, informații corecte utilizatorului final. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/1009 ar trebui modificat astfel încât să impună producătorului obligația de a informa utilizatorul final ori de câte ori produsul fertilizant UE conține o materie componentă care, dacă este introdusă pe piață ca aliment sau ca hrană pentru animale, depășește limitele sau nivelurile maxime stabilite în Regulamentul (CE) nr. 470/2009 sau (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 315/93, sau în Directiva 2002/32/CE. În plus, pentru a se asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, a sănătății animale și a mediului în ceea ce privește aditivii destinați hranei pentru animale, ar trebui adăugat Regulamentul (UE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Utilizatorul final va putea astfel să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că normele privind alimentele și hrana pentru animale sunt respectate în ceea ce privește culturile. |
(6) |
În al doilea rând, sunt necesare măsuri suplimentare în ceea ce privește unele substanțe farmacologic active care intră deja în domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 470/2009. Abordarea ar trebui să difere în funcție de regimul substanței: substanță autorizată care figurează în tabelul 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei (7) și pentru care este posibil să fi fost stabilită o limită maximă de reziduuri sau substanță nepermisă pentru care este prevăzută o valoare de referință în Regulamentul (UE) 2019/1871 al Comisiei (8). Reziduurile unei substanțe autorizate pot fi prezente într-un produs fertilizant UE numai dacă substanța respectivă figurează în tabelul 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr. 37/2010. Totuși, o substanță farmacologic activă nepermisă, care este mai periculoasă pentru sănătatea consumatorului atunci când este prezentă în produse alimentare, nu ar trebui să fie prezentă peste valoarea sa de referință nici într-un produs fertilizant UE. |
(7) |
Un produs fertilizant UE poate conține, de asemenea, substanțe active în înțelesul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (9). Întrucât produsele de protecție a plantelor nu intră în domeniul de aplicare al Regulamentului (UE) 2019/1009, ar trebui să se clarifice în textul regulamentului respectiv că un produs fertilizant UE care conține o substanță activă nu trebuie să aibă funcție de protecție a plantelor în înțelesul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009. Această clarificare este necesară pentru a se asigura coerența cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ceea ce va facilita punerea în aplicare a normelor de armonizare atât de către operatorii economici, cât și de către autoritățile naționale și, astfel, accesul pe piața internă în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009. |
(8) |
Regulamentul (UE) 2019/1009 conține o listă exhaustivă a tipologiilor de îngrășământ anorganic simplu cu oligoelement, precum și descrierile corespunzătoare și concentrația minimă de oligoelemente. În cazul unui îngrășământ cu oligoelement sub formă de sare, 10 % din masă constă într-un oligoelement solubil în apă. Există totuși îngrășăminte pe bază de carbonați sau fosfați care au oligoelemente insolubile în apă. Acest lucru nu afectează nici performanța îngrășămintelor, nici absorbția de nutrienți în cultură. Ar trebui, așadar, să se permită accesul pe piața internă al acestor îngrășăminte cu oligoelemente sub formă de sare, prin eliminarea condiției de solubilitate în apă. În ceea ce privește chelații UVCB (10), în listă figurează numai chelații de fier. Există însă și alte oligoelemente care pot să fie chelați UVCB și să fie eliberate lent în plante. Îngrășămintele cu eliberare lentă sunt utile pentru prevenirea poluării cu nutrienți a solurilor, oligoelementele fiind eliberate lent, mărindu-se astfel probabilitatea ca ele să fie absorbite de plante. Prin urmare, este indicat să se includă astfel de produse de nișă în domeniul de aplicare al normelor de armonizare și să se promoveze libera lor circulație pe piața internă. |
(9) |
Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește valori-limită pentru contaminanții, inclusiv nichelul, dintr-un substrat de cultură care este produs fertilizant UE, altul decât solul in situ, a cărui funcție este de a fi un material în care să crească plantele sau ciupercile. Regulamentul (UE) 2019/1009 conține norme de armonizare pentru acest tip de produs fertilizant. Pe piață există deja numeroase feluri de substraturi de cultură, bazate pe norme naționale și având caracteristici foarte diverse, care ar putea candida pentru statutul de produse fertilizante UE. Cu toate acestea, valoarea-limită pentru nichel prevăzută în Regulamentul (UE) 2019/1009 pentru toate tipurile de substraturi de cultură creează dificultăți pentru unele substraturi de cultură care conțin exclusiv constituenți de origine minerală. Astfel de produse sunt produse de nișă care respectă principiile economiei circulare și îndeplinesc deja criteriile necesare pentru primirea etichetei ecologice a UE, stabilite pentru substraturile de cultură prin Decizia (UE) 2015/2099 a Comisiei (11). În decizia respectivă, se face distincția între substraturile de cultură minerale și alte categorii de substraturi de cultură în ceea ce privește metodele de determinare a conținutului de contaminanți, inclusiv de nichel. Astfel, pentru toate substraturile de cultură, cu excepția substraturilor de cultură minerale, trebuie să se determine conținutul total de contaminant, în timp ce pentru substraturile de cultură minerale trebuie să se determine numai conținutul biodisponibil. Această distincție este justificată de faptul că substraturile de cultură minerale sunt produse de obicei la temperaturi ridicate, ceea ce creează o legătură chimică puternică între contaminanți și structura constituenților minerali și limitează biodisponibilitatea respectivilor contaminanți. O astfel de distincție nu se face însă în Regulamentul (UE) 2019/1009. Pe baza informațiilor disponibile, deși substraturile de cultură minerale disponibile pe piață ar respecta valoarea-limită pentru nichel stabilită în Regulamentul (UE) 2019/1009 dacă se determină numai conținutul biodisponibil de contaminant, ele nu pot respecta aceeași limită dacă se determină conținutul total, astfel cum se prevede în prezent. Prin urmare, este important să se asigure coerența cerințelor privind marcajul CE al produselor respective, întemeiate pe Regulamentul (UE) 2019/1009, cu aplicarea etichetei ecologice, pentru a se evita situația nedorită în care produsele sigure pentru mediu și deci însoțite de o etichetă ecologică s-ar putea regăsi în afara domeniului de aplicare al normelor de armonizare. Astfel, valoarea-limită pentru nichel prevăzută în anexa I la Regulamentul (UE) 2019/1009 ar trebui să se aplice numai conținutului biodisponibil al substraturilor de cultură minerale. |
(10) |
Ca măsură de salvgardare, norma în chestiune ar trebui să se aplice numai în cazul în care utilizarea produselor respective este limitată la uzul profesional în aplicații horticole, acoperișuri verzi sau ziduri verzi. S-ar asigura astfel o mai bună manipulare și o rată mai ridicată de recuperare a substraturilor de cultură utilizate, cu posibilități reale de reciclare a materialelor după utilizare. În plus, producătorul ar trebui, de asemenea, să colaboreze cu utilizatorul pentru a asigura eliminarea în condiții de siguranță a produselor după ieșirea din uz. De asemenea, ar trebui ca produsul să nu intre în contact direct cu solul, pentru a nu contribui la acumularea de contaminanți în acesta. |
(11) |
Produsele fertilizante UE pot conține numai materii componente care respectă cerințele pentru una dintre categoriile de materii componente prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) 2019/1009. Produsele fertilizante, în special îngrășămintele, conțin adesea aditivi tehnici pe bază de polimeri, care sunt importanți pentru asigurarea eficienței îngrășămintelor și a utilizării lor în condiții de siguranță. Aditivii respectivi nu intră în domeniul de aplicare al niciuneia dintre categoriile existente de materii componente. Cu toate acestea, îngrășămintele care îi conțin intră în domeniul de aplicare al normelor de armonizare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (12). Astfel de aditivi tehnici sunt, de exemplu, agenții antiaglomeranți, care împiedică formarea de bulgări, și agenții antipraf, care previn emisiile de pulberi provenite de la produsul fertilizant în timpul aplicării sale. Agenții antiaglomeranți sunt esențiali pentru eficiența utilizării nutrienților deoarece, fără astfel de agenți, îngrășământul nu ar fi distribuit uniform și, prin urmare, utilizatorul final ar aplica o cantitate mai mare de îngrășământ pentru a se asigura că acesta ajunge la toate plantele. Agenții antipraf sunt, de asemenea, foarte importanți pentru protejarea sănătății utilizatorilor. Polimerii care nu cauzează nicio problemă de mediu ar trebui, prin urmare, să fie incluși printre materiile componente permise în produsele fertilizante, în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009. S-ar asigura astfel continuarea accesului pe piața internă pentru categorii semnificative de produse care prezintă eficiență și siguranță agronomice îmbunătățite. |
(12) |
Pentru a se stabili ce polimeri nu cauzează nicio problemă de mediu, este indicat să se consulte avizele științifice emise de Comitetul de evaluare a riscurilor (13) și de Comitetul pentru analiza socioeconomică din cadrul Agenției Europene pentru Produse Chimice, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (14), cu privire la particulele de microplastic adăugate intenționat în produsele de larg consum sau de uz profesional de orice fel. |
(13) |
Prin includerea acestor categorii de polimeri în CMC 1 (Substanțe și amestecuri din materiale virgine) și CMC 11 (Subproduse în sensul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (15)), se asigură, de asemenea, faptul că respectivii polimeri vor fi înregistrați în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 în cadrul unui dosar care include un raport de siguranță pentru utilizarea lor ca produs fertilizant. S-ar asigura astfel efectuarea unei evaluări detaliate a oricăror riscuri generate de utilizarea acestor aditivi în produse fertilizante și faptul că produsele fertilizante cărora li s-a acordat acces pe piața internă în temeiul acestei modificări sunt, așadar, sigure pentru sănătatea umană și pentru mediu. |
(14) |
Îngrășămintele cu oligoelemente pot conține agenți de chelare sau de complexare, care sunt substanțe menite să sporească disponibilitatea pe termen lung a oligoelementelor pentru plante. |
(15) |
Regulamentul (UE) 2019/1009 prevede ca produsele fertilizante care conțin agenți de chelare să rămână stabile în soluția Hoagland standard la un pH de 7 și 8 timp de cel puțin trei zile, pentru a se asigura că oligoelementele sunt eliberate lent în plante. Compoziția solurilor agricole și variațiile pH-ului pot perturba stabilitatea acestor produse. Noile progrese tehnice permit evaluarea interferențelor potențiale și stabilirea unui domeniu de pH în care produsele sunt stabile în scopuri agricole. Pe baza celor de mai sus, un produs poate fi stabil într-un domeniu al pH-ului, altul decât pH de 7 și 8, și își poate îndeplini în continuare scopul de a asigura disponibilitatea pe termen lung a oligoelementelor. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/1009 ar trebui modificat pentru a permite ca astfel de produse să fie stabile într-un domeniu diferit al pH-ului. În acest fel, normele de armonizare s-ar aplica mai multor produse, care eliberează lent oligoelemente în plante și reduc astfel spălarea nutrienților în soluri. Ca măsură suplimentară, domeniul pH-ului în care produsele fertilizante UE sunt stabile ar trebui să fie indicat pe etichetă pentru a se asigura că utilizatorului final îi sunt furnizate informații corecte. |
(16) |
Regulamentul (UE) 2019/1009 prevede declararea procentajului fiecărui oligoelement chelat cu fiecare agent de chelare și a procentajului fiecărui oligoelement complexat cu fiecare agent de complexare, după caz. Produsele cu oligoelemente pot conține un amestec de agenți de chelare, de agenți de complexare sau de ambele tipuri de agenți. În astfel de cazuri, metodele analitice disponibile nu pot asigura determinarea procentajului exact al fiecărui oligoelement chelat sau complexat de fiecare agent în parte. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/1009 ar trebui modificat pentru a i se permite producătorului să respecte aceste cerințe de etichetare, facilitându-se astfel accesul acestuia pe piața internă. |
(17) |
Unele produse fertilizante, cum ar fi substraturile de cultură, utilizează turba drept componentă principală. Încurajarea utilizării alternativelor la turbă este importantă în lupta împotriva schimbărilor climatice, în special pentru prevenirea pierderilor de carbon și a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și pentru conservarea ecosistemelor fragile. Pentru înlocuirea parțială a turbei în substraturile de cultură, ar putea fi utilizate fibre vegetale. Cu toate acestea, pentru îmbunătățirea potențialului fibrelor vegetale netratate, acestea trebuie să fie transformate în fibre cu particule mai fine, ceea ce le mărește gradul de biodegradabilitate, de interacțiune cu nutrienții și de retenție a apei. Condiționarea fibrelor vegetale brute cu ajutorul a diferite tratamente fizice prealabile în scopul fibrilizării ar trebui să fie inclusă în lista exhaustivă a tratamentelor din CMC 2 (Plante, părți din plante și extracte din plante). Ca măsură de salvgardare, ar trebui adăugate anumite restricții la metodele de prelucrare, cum ar fi temperatura maximă și interzicerea aditivilor, cu excepția apei. |
(18) |
Pentru CMC 3 (Compost) și CMC 5 (Digestat de alt tip decât de culturi proaspete), este stabilită o listă exhaustivă a materiilor prime care pot fi utilizate. Lista respectivă cuprinde produse derivate, astfel cum sunt menționate la articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (16), și subproduse de origine animală care pot fi considerate organisme moarte, în cazurile în care a fost stabilit un punct final al lanțului de prelucrare în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al treilea paragraf din regulamentul respectiv. |
(19) |
Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește, pentru prima oară, norme de armonizare pentru compostul și digestatul folosite ca materii componente în produse fertilizante UE. Aceste materii sunt prezente totuși pe piață, în temeiul normelor naționale. În prezent, subprodusele de origine animală care nu pot fi considerate organisme moarte (în special gunoiul de grajd neprelucrat) sunt utilizate frecvent ca materii prime pentru compost și digestat. Aceste materii sunt transformate astfel în produse fertilizante cu o valoare adăugată economică și de mediu netă. Utilizarea compostului din excremente de animale, inclusiv a gunoiului de pasări și a compostului de gunoi de grajd, și a digestatului conținând subproduse de origine animală digerate împreună cu materii de origine vegetală sau animală figurează pe lista exhaustivă a îngrășămintelor, a amelioratorilor de sol și a nutrienților permiși în agricultura ecologică, care constituie anexa I la Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei (17). Este indicat, prin urmare, să se acorde acces pe piața internă produselor fertilizante care conțin compost sau digestat având ca materii prime astfel de subproduse de origine animală. S-ar asigura astfel și coerența cu materiile prime permise în categoriile introduse de curând, și anume CMC 12 (Fosfați precipitați și derivați), CMC 13 (Produși de oxidare termică și derivați) și CMC 14 (Produși de piroliză și gazeificare). |
(20) |
Și din materiile prime din CMC 3 și CMC 5, sunt excluse organismele vii sau moarte, și anume cele din fracțiunea organică a deșeurilor menajere urbane amestecate. Din materiile prime din CMC 12, CMC 13 și CMC 14 sunt excluse, în schimb, organismele vii sau moarte din materialele provenite din deșeurile urbane amestecate, nu doar din deșeurile menajere. Obiectivul respectivelor dispoziții este de a încuraja colectarea separată a deșeurilor în municipalități, neoferind posibilități de utilizare a deșeurilor amestecate. Raționamentul este același atât în cazul în care deșeurile sunt generate de gospodării sau de restaurante, cât și în cazul în care ele sunt generate de alți operatori din municipalități. Nu există niciun motiv să se interzică utilizarea exclusivă a deșeurilor amestecate menajere ca materie primă în compost și digestat. Prin urmare, pentru a se asigura o abordare coerentă și strictă în ceea ce privește recuperarea deșeurilor urbane amestecate și pentru a se consolida astfel protecția mediului, este necesar să se alinieze dispozițiile din CMC 3 și CMC 5 la cele din CMC 12, CMC 13 și CMC 14 introduse de curând. |
(21) |
Regulamentul (UE) 2019/1009 prevede obligația producătorului de a enumera pe etichetă toate ingredientele care reprezintă peste 5 % din greutatea produsului. Cu toate acestea, elementul căruia i se aplică limita de 5 % ar trebui adaptat la caracteristicile fizice ale produsului fertilizant în cauză și, prin urmare, ar trebui să se permită o declarație a ingredientelor care reprezintă 5 % din volum. În special în cazul produselor a căror cantitate se indică în volum, este preferabil să se enumere ingredientele care reprezintă 5 % din volum, deoarece nu se cunoaște întotdeauna greutatea relativă a ingredientelor din greutatea produselor. S-ar facilita în acest mod accesul unor astfel de produse pe piața internă. În ceea ce privește produsul fertilizant UE în formă lichidă, este indicat să se menționeze pe etichetă ingredientele care reprezintă peste 5 % din greutatea substanței uscate, altfel putând să existe situații în care numai apa ar fi enumerată ca ingredient. S-ar asigura în acest mod faptul că au acces pe piața internă, în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009, numai produsele ale căror ingrediente sunt aduse în mod corespunzător la cunoștința utilizatorilor, astfel încât aceștia să poată utiliza produsele în condiții de siguranță. |
(22) |
Eticheta îngrășămintelor organo-minerale, a îngrășămintelor anorganice solide sau lichide cu macroelemente și a îngrășămintelor anorganice cu oligoelemente trebuie să conțină lista denumirilor și a simbolurilor chimice ale oligoelementelor declarate, urmate de denumirile contraionilor acestora. În unele cazuri, nivelul declarabil de oligoelemente poate fi prezent în mod natural în materiile componente ale produselor fertilizante UE. Acest lucru este valabil în special pentru îngrășămintele din materii obținute prin extracție. Dată fiind originea naturală a respectivelor oligoelemente, denumirile contraionilor acestora nu pot fi întotdeauna determinate, din cauza unor limitări analitice sau tehnice. Prin urmare, ar trebui să se permită declararea oligoelementelor care nu sunt adăugate intenționat în produsul fertilizant UE, chiar dacă nu se pot determina contraionii corespunzători. Altfel nu ar putea fi comercializate, în temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009, îngrășămintele anorganice cu oligoelemente din materii obținute prin extracție, deoarece producătorul nu ar putea respecta această cerință de etichetare. În plus, declararea conținutului de oligoelemente din îngrășămintele organo-minerale și îngrășămintele anorganice cu macroelemente fără contraionii corespunzători este benefică atât pentru utilizatorul final, care ar putea adapta un plan de fertilizare ținând seama și de conținutul de oligoelemente, cât și pentru mediu, deoarece s-ar putea evita fertilizarea excesivă. Eficiența sau siguranța îngrășământului nu este afectată de excluderea contraionilor de pe etichetă. |
(23) |
Producătorul unui îngrășământ anorganic solid cu macroelemente este obligat să menționeze pe etichetă forma unității fizice, și anume una din cele patru forme diferite enumerate în regulament: pudră, granule, perle și tablete. În unele cazuri, nu este însă posibil să se utilizeze doar una dintre formele specifice de mai sus, deoarece forma fizică a produsului este o combinație a două dintre cele patru forme. Prin urmare, pentru a i se permite producătorului să respecte această cerință de etichetare, descrierea unității fizice nu ar trebui să se limiteze la o singură formă posibilă, ci ar trebui să permită și utilizarea unei combinații de forme. Definițiile unităților fizice ar trebui să acopere toate tipurile de îngrășăminte și să nu restricționeze introducerea pe piață a produselor care, altfel, respectă cerințele Regulamentului (UE) 2019/1009. |
(24) |
Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește toleranțe pentru fiecare CFP pentru diferitele valori declarate pe etichetă. Regulamentul (UE) 2019/1009 stabilește atât toleranțe negative (valoarea reală nu ar trebui să scadă sub valoarea declarată din care se scade toleranța negativă), cât și toleranțe pozitive (valoarea reală nu poate fi mai mare decât valoarea declarată la care se adaugă toleranța respectivă). Acest lucru este deosebit de important pentru declararea nutrienților atunci când, pentru a evita fertilizarea insuficientă sau excesivă, producătorul trebuie să se asigure că conținutul de nutrienți declarat nu este nici mai mic, nici mai mare decât valoarea declarată plus toleranțele aferente. |
(25) |
Unele dintre toleranțele stabilite pentru îngrășămintele anorganice sunt foarte restrânse, date fiind capacitățile tehnice existente. Acest lucru este valabil în special pentru nutrienții declarați în cazul cărora concentrația nutrientului ar putea fi relativ scăzută în comparație cu întregul produs. O concentrație scăzută a nutrientului înseamnă că devierea valorii sale declarate este de asemenea redusă, deoarece este declarată ca procentaj din conținutul de nutrienți. Astfel, toleranțele pentru unele dintre cerințele pentru îngrășămintele anorganice ar trebui extinse pentru a se asigura un echilibru just între capacitățile tehnice ale producătorului și necesitatea de a furniza informații corecte utilizatorului final. |
(26) |
În plus, ar trebui extinsă și toleranța absolută pentru concentrația de carbon organic din amelioratorul de sol. Amelioratorii de sol pot să conțină carbon organic într-o concentrație semnificativă, ceea ce nu este în sine problematic, deoarece carbonul organic îmbunătățește de fapt calitatea solurilor prin îmbogățirea conținutului de materie organică al acestora. În astfel de cazuri, permiterea unei deviații absolute de numai un punct procentual este foarte restrictivă. Prin urmare, este indicat să se permită o deviație absolută mai mare, menținându-se în același timp deviația relativă existentă. |
(27) |
Ar trebui adăugate toleranțe pentru cantitatea de biostimulator al plantelor și de amestec de produse fertilizante, deoarece aceste informații trebuie să fie furnizate pe etichetă. În ceea ce privește amestecurile de produse fertilizante, ar trebui să se facă distincția între amestecul a două produse fertilizante UE, în cazul căruia se poate determina proporția fiecăruia dintre respectivele produse în amestec și, prin urmare, se poate calcula și aplica la întregul amestec o medie a toleranțelor deja stabilite pentru fiecare dintre ele, în funcție de proporția lor în amestec, și amestecul funcțional, în cazul căruia unul și același material trece procedura de evaluare a conformității pentru două produse fertilizante UE încadrate în două PFC-uri diferite și nu se poate determina în mod obiectiv proporția fiecărui astfel de produs în amestec. În cazul din urmă, întregului amestec ar trebui să i se aplice toleranța mai strictă dintre toleranțele cantitative ale PFC-urilor componente. De fapt, producătorul trebuie să dovedească conformitatea cu cerințele fiecărei CFP, ceea ce presupune și indicarea cantității din fiecare CFP în conformitate cu toleranța aferentă. Întrucât fiecare CFP reprezintă 100 % din amestec în acest caz particular, amestecul în ansamblu va trebui să respecte toleranța mai strictă. |
(28) |
În temeiul Regulamentului (UE) 2019/1009, există patru proceduri de evaluare a conformității aplicabile produselor fertilizante UE, cu niveluri diferite de complexitate în funcție de CMC(-uri) și CFP: modulele A, A1, B + C și D1. |
(29) |
Modulul D1 a fost adaptat pentru a reflecta aspectele specifice ale produselor fertilizante UE derivate din deșeuri. Un producător poate aplica modulele B + C atunci când evaluează conformitatea unui inhibitor (CFP 5) sau a unui biostimulator al plantelor (CFP 6), indiferent de materiile componente ale acestora. Prin urmare, un efect involuntar al redactării anexei IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 este că nimic nu poate împiedica aplicarea modulelor B + C, nici măcar în cazul evaluării unui inhibitor sau a unui biostimulator al plantelor conținând materii componente pentru care este obligatoriu modulul mai strict D1. Este indicat să se aplice o procedură strictă de evaluare a conformității ori de câte ori un produs fertilizant UE conține materii componente obținute din deșeuri, indiferent de CFP în care este încadrat. Prin urmare, pentru a se asigura un nivel ridicat și consecvent de protecție, modulele B + C ar trebui să fie permise pentru inhibitori și biostimulatori ai plantelor numai în cazul în care aceștia nu conțin astfel de materii componente. |
(30) |
Atunci când urmează procedurile de evaluare a conformității, producătorul trebuie să furnizeze în documentația tehnică informații privind, printre altele, cromul total ori de câte ori valoarea acestuia depășește 200 mg/kg În Regulamentul (UE) 2019/1009, nu se precizează dacă această limită trebuie aplicată substanței uscate sau substanței proaspete. Această obligație nu poate fi îndeplinită în mod uniform în Uniune dacă nu este clar modul în care ar trebui calculată valoarea de 200 mg/kg La stabilirea valorilor-limită pentru contaminanți, inclusiv pentru crom hexavalent (Cr VI), în Regulamentul (UE) 2019/1009 se ia în considerare substanța uscată. Prin urmare, din motive de coerență, conținutul de crom total ar trebui calculat în raport cu substanța uscată. |
(31) |
Consultările cu privire la modificările Regulamentului (UE) 2019/1009 au fost efectuate în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (18). Grupul de experți al Comisiei privind produsele fertilizante a fost consultat. |
(32) |
Dat fiind că cerințele prevăzute în anexele I, II, III și IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 urmează să se aplice de la 16 iulie 2022, este necesar ca aplicarea prezentului regulament să fie amânată pentru aceeași dată, |
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (UE) 2019/1009 se modifică după cum urmează:
1. |
anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament; |
2. |
anexa II se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament; |
3. |
anexa III se modifică în conformitate cu anexa III la prezentul regulament; |
4. |
anexa IV se modifică în conformitate cu anexa IV la prezentul regulament. |
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament se aplică de la 16 iulie 2022.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.
Adoptat la Bruxelles, 23 iunie 2021.
Pentru Comisie
Președintele
Ursula VON DER LEYEN
(1) JO L 170, 25.6.2019, p. 1.
(2) Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (JO L 37, 13.2.1993, p. 1).
(3) Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).
(4) Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 152, 16.6.2009, p. 11).
(5) Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 mai 2002 privind substanțele nedorite din furaje (JO L 140, 30.5.2002, p. 10).
(6) Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (JO L 268, 18.10.2003, p. 29).
(7) Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei din 22 decembrie 2009 privind substanțele active din punct de vedere farmacologic și clasificarea lor în funcție de limitele reziduale maxime din produsele alimentare de origine animală (JO L 15, 20.1.2010, p. 1).
(8) Regulamentul (UE) 2019/1871 al Comisiei din 7 noiembrie 2019 privind valorile de referință pentru substanțele farmacologic active nepermise care sunt prezente în alimentele de origine animală și de abrogare a Deciziei 2005/34/CE (JO L 289, 8.11.2019, p. 41).
(9) Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).
(10) UVCB: substanță cu compoziție necunoscută sau variabilă, produși de reacție complexă sau materiale biologice.
(11) Decizia (UE) 2015/2099 a Comisiei din 18 noiembrie 2015 de stabilire a criteriilor ecologice de acordare a etichetei ecologice a UE pentru substraturile de cultură, amelioratorii de sol și mulci (JO L 303, 20.11.2015, p. 75).
(12) Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 octombrie 2003 privind îngrășămintele (JO L 304, 21.11.2003, p. 1).
(13) ECHA, 2020. Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on intentionally added microplastics (Aviz privind un dosar în temeiul anexei XV care propune restricții privind microplasticele adăugate intenționat) (ECHA/RAC/RES-O -0000006790-71-01/F).
(14) Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).
(15) Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).
(16) Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulament privind subprodusele de origine animală) (JO L 300, 14.11.2009, p. 1).
(17) Regulamentul (CE) nr. 889/2008 al Comisiei din 5 septembrie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice în ceea ce privește producția ecologică, etichetarea și controlul (JO L 250, 18.9.2008, p. 1).
(18) Acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare (JO L 123, 12.5.2016, p. 1).
ANEXA I
Partea II din anexa I la Regulamentul (UE) 2019/1009 se modifică după cum urmează:
1. |
Punctul 5 se înlocuiește cu următorul text:
(*) Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 152, 16.6.2009, p. 11)." (**) Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei din 22 decembrie 2009 privind substanțele active din punct de vedere farmacologic și clasificarea lor în funcție de limitele reziduale maxime din produsele alimentare de origine animală (JO L 15, 20.1.2010, p. 1)." (***) Regulamentul (UE) 2019/1871 al Comisiei din 7 noiembrie 2019 privind valorile de referință pentru substanțele farmacologic active nepermise care sunt prezente în alimentele de origine animală și de abrogare a Deciziei 2005/34/CE (JO L 289, 8.11.2019, p. 41).”" |
2. |
Se introduce punctul 5a cu următorul text:
|
3. |
În tabelul de la punctul 2 din CFP 1(C)(II)(a):
|
4. |
În CFP 3(B), se introduce punctul 4 cu următorul text:
unde:
|
5. |
În CFP 4, se introduce punctul 2a cu următorul text:
|
(*) Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 152, 16.6.2009, p. 11).
(**) Regulamentul (UE) nr. 37/2010 al Comisiei din 22 decembrie 2009 privind substanțele active din punct de vedere farmacologic și clasificarea lor în funcție de limitele reziduale maxime din produsele alimentare de origine animală (JO L 15, 20.1.2010, p. 1).
(***) Regulamentul (UE) 2019/1871 al Comisiei din 7 noiembrie 2019 privind valorile de referință pentru substanțele farmacologic active nepermise care sunt prezente în alimentele de origine animală și de abrogare a Deciziei 2005/34/CE (JO L 289, 8.11.2019, p. 41).””
((5)) UVCB: substanță cu compoziție necunoscută sau variabilă, produse de reacție complexă sau materiale biologice.”
ANEXA II
Partea II din anexa II la Regulamentul (UE) 2019/1009 se modifică după cum urmează:
1. |
CMC 1 se modifică după cum urmează:
|
2. |
În CMC 2, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text: „Un produs fertilizant UE poate să conțină plante, părți din plante sau extracte din plante care nu au suferit nicio prelucrare în afară de tăiere, măcinare, cernere, strecurare, centrifugare, presare, uscare, tratare prin înghețare, liofilizare, extracție apoasă, extracție cu CO2 supercritic sau fibrilizare la o temperatură care nu depășește 100 °C și fără alți aditivi în afară de apă.” |
3. |
CMC 3 se modifică după cum urmează:
|
4. |
CMC 5 se modifică după cum urmează:
|
5. |
La CMC 11, litera (b) de la punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:
|
ANEXA III
Anexa III la Regulamentul (UE) 2019/1009 se modifică după cum urmează:
1. |
Partea I se modifică după cum urmează:
|
2. |
Partea II se modifică după cum urmează:
|
3. |
Partea III se modifică după cum urmează:
|
(*) Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (JO L 268, 18.10.2003, p. 29).
(**) Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).
(***) Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (JO L 37, 13.2.1993, p. 1).
(****) Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 mai 2002 privind substanțele nedorite din furaje (JO L 140, 30.5.2002, p. 10).”;”
ANEXA IV
Anexa IV la Regulamentul (UE) 2019/1009 se modifică după cum urmează:
1. |
În partea I, punctul 3.2 se înlocuiește cu următorul text:
|
2. |
Partea II se modifică după cum urmează:
|