This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013AE0841
Opinion of the European Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States concerning the manufacture, presentation and sale of tobacco and related products’ COM(2012) 788 final — 2012/0366 (COD)
Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea tutunului și a produselor aferente COM(2012) 788 final – 2012/0366 (COD)
Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea tutunului și a produselor aferente COM(2012) 788 final – 2012/0366 (COD)
JO C 327, 12.11.2013, p. 65–81
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
12.11.2013 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 327/65 |
Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea tutunului și a produselor aferente
COM(2012) 788 final – 2012/0366 (COD)
2013/C 327/13
Raportor: dl José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO
La 15 ianuarie 2013, în conformitate cu articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la
Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea tutunului și a produselor aferente
COM(2012) 788 final – 2012/0366 (COD).
Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 26 martie 2013.
În cea de-a 491-a sesiune plenară, care a avut loc la 10 și la 11 iulie 2013 (ședința din 11 iulie 2013), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 173 de voturi pentru, 52 de voturi împotrivă și 28 de abțineri.
1. Concluzii
1.1 |
Temeiul juridic al proiectului de act legislativ propus de Comisia Europeană este articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (1). Așadar, obiectivul declarat al acestui proiect legislativ este armonizarea dispozițiilor legale aplicabile produselor din tutun, pentru a se veghea la buna funcționare a pieței interne. La punctul 3.9.1 din expunerea de motive a propunerii de directivă se menționează că alegerea acestui temei juridic a fost confirmată de Curtea de Justiție a Uniunii Europene pentru Directiva 2001/37/CE (2) și că, prin urmare, același temei juridic este adecvat și pentru propunerea supusă examinării, în vederea asigurării unui nivel înalt de protecție a sănătății populației față de riscurile pe care le prezintă fumatul. |
1.2 |
Comitetul Economic și Social European (CESE) salută, în principiu, acest temei juridic din perspectiva obiectivelor propunerii, pe care CESE le împărtășește întru totul, acestea vizând în special preîntâmpinarea situației în care oamenii, și mai ales tinerii, se apucă de fumat. Cu toate acestea, CESE observă că în anumite situații, de exemplu în Comisia Afaceri juridice a Parlamentului European, au fost formulate rezerve cu privire la acest temei juridic, și anume în virtutea faptului că obiectivul poate fi realizat într-o măsură suficientă de către statele membre. |
1.3 |
CESE împărtășește pe deplin opinia Comisiei Europene potrivit căreia dreptul la sănătate trebuie să fie mai presus de orice considerente economice. În acest sens, CESE se pronunță în mod ferm și în favoarea promovării planurilor și campaniilor publice de educare și sensibilizare în privința gravelor consecințe pe care le are fumatul asupra sănătății. Persistă însă un anumit scepticism cu privire la posibilitatea ca măsurile propuse să contribuie la abandonarea progresivă a fumatului. Ca atare, CESE recomandă să se completeze măsura supusă examinării, astfel încât aceasta să reflecte foarte clar importanța pe care o capătă la scară europeană strategiile educative și de consiliere în școlile primare și gimnaziale, astfel încât toți copiii și tinerii să poată primi informații corecte, exhaustive și periodice despre ce este de fapt tutunul și despre și efectele sale nocive, precum și despre efectele cancerigene ale expunerii la fumul de tutun din mediul ambiant (FTMA) (3). |
1.4 |
Comitetul recunoaște că un număr considerabil de locuri de muncă vor fi puse în pericol la nivelul întregii UE, în toate sectoarele lanțului valoric, de la agricultură, producție, ambalare și până la vânzarea cu amănuntul a tutunului și a produselor aferente. CESE solicită să se acorde atenția cuvenită prevenirii acestor riscuri pe piața forței de muncă și recomandă ferm utilizarea în acest sens a tuturor formelor disponibile de măsuri de tranziție și de restructurare, în special a programelor de formare a lucrătorilor, precum și a sprijinului științific, tehnic și în materie de inovare care poate fi acordat întreprinderilor și fermelor pentru fabricarea de noi tipuri de produse, în vederea conservării locurilor de muncă. Trebuie observată contribuția cultivării tutunului la ocuparea forței de muncă în mediul rural. Fondurile structurale și de coeziune, fondurile regionale și fondurile destinate cercetării și inovării ar trebui folosite în mod eficient în statele membre care sunt cel mai afectate de această posibilă restructurare, mai ales în contextul actualei crize economice. |
1.5 |
Există riscul unei importante pierderi de venituri fiscale, nu numai din cauza creșterii comerțului ilicit, ci și a scăderii vânzărilor și prețurilor. În prezent, se strâng în Uniunea Europeană aproape 100 de miliarde EUR din impozitele pe tutun. |
1.6 |
Se va produce o creștere accentuată a comerțului ilicit (contrabandă și falsificări), condus de rețele criminale, ceea ce va determina o reducere a vânzărilor legale de tutun și a veniturilor fiscale rezultate din colectarea taxelor pe produsele din tutun, va pune în pericol securitatea consumatorilor, în lipsa controalelor sanitare și de calitate și, de asemenea, va înlesni accesul minorilor la tutun. În Uniunea Europeană, în fiecare an se strâng cu 10 miliarde EUR mai puțin (4) (cifre furnizate de OLAF) din cauza comerțului ilicit, întrucât, în prezent, vânzarea de tutun de contrabandă reprezintă 10 % din totalul vânzărilor din UE (5). CESE nu poate decât să salute faptul că, recent, în contextul Convenției-cadru pentru controlul tutunului a OMS, a fost semnat un protocol privind eliminarea comerțului ilicit cu produse din tutun, în care se solicită părților interesate să pună în aplicare măsuri eficiente de eliminare a producției ilicite și a comerțului ilicit cu tutun (6). |
1.7 |
Propunerea actuală va modifica în mod substanțial condițiile de intrare pe piață și de concurență, precum și funcționarea necesară a comercializării libere a unui produs legal, deși extrem de strict reglementat. CESE ia notă de preocupările exprimate în unele evaluări de impact la nivelul UE și internațional. Cu toate acestea, CESE solicită să se ia în considerare îmbunătățirile preconizate în ce privește atât reducerea cheltuielilor de îngrijire a sănătății, cât și creșterea nivelului de sănătate publică, cunoscut fiind faptul că cetățenii europeni sunt îndreptățiți să aștepte din partea Uniunii Europene un nivel înalt de protecție a sănătății umane, conform prevederilor articolului 35 din Carta drepturilor fundamentale. |
1.8 |
Înzestrarea Comisiei cu ample competențe de a dezvolta ulterior unele aspecte esențiale ale directivei prin intermediul actelor delegate va reprezenta o ingerință în competențele suverane ale statelor membre, încălcându-se astfel principiul subsidiarității. CESE nu poate accepta actele delegate care nu intră sub incidența celor dispuse în mod expres în articolul 290 din TFUE. De asemenea, opt parlamente naționale (controlul subsidiarității) au exprimat 14 voturi împotriva propunerii Comisiei, întrucât aceasta nu respectă principiul subsidiarității (7). |
1.9 |
CESE sprijină ideea de reducere a riscului și, prin urmare, solicită Comisiei o definiție clară și un cadru juridic adecvat pentru „produsele cu risc redus”, care, pe baza unor dovezi științifice de netăgăduit, să demonstreze o reducere a riscului față de țigaretele convenționale. Este vorba în special de produsele care conțin tutun (și nu nicotină chimică) și care, în consecință, fac obiectul directivei. |
2. Introducere
2.1 |
CESE este pe deplin conștient de riscurile pe care le prezintă tutunul pentru sănătatea publică. Așa cum se afirmă la punctul 1 din expunerea de motive a propunerii de directivă, tutunul reprezintă principala cauză de moarte prematură în UE, acesta provocând aproape 700 000 de decese în fiecare an. În acest sens, propunerea evidențiază obiective lăudabile și împărtășite pe deplin, cum ar fi prevenirea începerii consumului de produse din tutun, în special în rândul tinerilor, dat fiind că 70 % dintre fumători încep înainte de a împlini 18 ani, iar 94 % înainte de a împlini 25 de ani, ceea ce sporește necesitatea adoptării de măsuri destinate copiilor și tinerilor (8). |
2.2 |
În acest context, CESE consideră că revizuirea directivei este absolut necesară și, prin urmare, trebuie să aibă loc imediat. De fapt, această revizuire se tot amână, deși Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede faptul că în procesul de elaborare și de implementare a tuturor politicilor și acțiunilor în Uniune trebuie să se asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane. Este clar că dreptul la sănătate trebuie să fie mai presus de orice considerent economic. De asemenea, trebuie să se țină seama de faptul că, în țările care au adoptat o legislație foarte restrictivă împotriva tutunului, modificările în prevalența consumului abia s-au făcut simțite. Este și cazul Spaniei, în care, în ultimii trei ani consumul a scăzut cu doar două procente, în ciuda legilor severe adoptate, potrivit unui raport recent publicat al Comisiei Europene privind mediile fără fum de tutun (9). Pe lângă măsurile avute în vedere, CESE se pronunță în mod ferm în favoarea promovării planurilor și campaniilor publice de educare și sensibilizare în privința gravelor consecințe pe care le are fumatul asupra sănătății, întrucât înțelege că, pentru sănătatea publică, aceste acțiuni vor consolida eficiența pe termen lung a măsurilor propuse, deși capacitatea acestora de a înlesni abandonarea progresivă necesară a obiceiului de a fuma este privită în continuare cu scepticism. |
2.3 |
Cu toate acestea, proiectul de propunere de revizuire a Directivei privind produsele din tutun 2001/37/CE, prezentat de Comisia Europeană la 19 decembrie 2012, poate avea grave consecințe asupra ocupării forței de muncă, a economiei și a veniturilor fiscale în Uniunea Europeană, ceea ce contravine altor obiective de bază ale Uniunii, cum ar fi ocuparea deplină a forței de muncă și creșterea economică (art. 3 din TUE), în cazul în care nu se pun în aplicare măsuri de însoțire. În Uniunea Europeană, sectorul tutunului generează locuri de muncă pentru aproape 1,5 milioane de persoane. Dintre acestea, 400 000 sunt ale agricultorilor care se ocupă cu plantarea tutunului, în timp ce 956 000 de locuri de muncă depind de vânzarea tutunului cu amănuntul (10). Pe de altă parte, în fiecare an se strâng din impozitele pe activitățile legate de tutun aproape 100 de miliarde EUR; este vorba de un sector de o mare importanță în ce privește exporturile, fiind unul dintre puținele care mențin bilanțuri pozitive atât la nivel european, cât și la nivel național, în multe state membre. Astfel, în 2010, totalul exporturilor din Uniunea Europeană de produse din tutun a fost de cca. 55 000 de tone. Cele mai mari cantități au provenit din Bulgaria (13 200 de tone), Grecia (11 200 de tone) și Franța (8 000 de tone). De asemenea, tutunul este un produs agricol care generează 400 000 de locuri de muncă în Uniune, în principal în regiuni defavorizate, care nu au alternativă. Statisticile UNITAB și COPA demonstrează că 96 % din exploatațiile agricole destinate tutunului sunt afaceri de familie și ocupă o suprafață medie de cultivare de 0,5-3 hectare (11). |
3. Observații generale
3.1 |
Propunerea de directivă privind produsele din tutun prezentată de Comisia Europeană se concentrează pe șase domenii de acțiune:
Trei dintre aceste șase domenii ar avea un impact uriaș asupra ocupării forței de muncă și asupra veniturilor fiscale în țările membre ale Uniunii Europene. În cazul etichetării, al ambalării și al ingredientelor, propunerea impune avertismente de sănătate extinse, disproporționate față de cele existente, limitând formatul, gustul și conținutul produselor din tutun. Astfel, de exemplu, ar trebui ca toate pachetele de țigări să includă avertismente de sănătate cu imagini și text care să ocupe 75 % din ambalaj, la care se adaugă noile explicații informative pe părțile laterale (50 % pe fiecare parte), pe lângă eticheta fiscală obligatorie în unele țări membre, mesajul privind interzicerea vânzării către minori și spațiul rezervat noilor caracteristici care vor garanta urmărirea și trasabilitatea produselor din tutun. În fapt, aceasta presupune o reducere drastică a spațiului disponibil pentru informațiile privind mărcile comerciale înregistrate în mod legal. Pe de altă parte, pachetele de țigări vor avea dimensiuni minime de înălțime și de lățime, ceea ce înseamnă că unele modele de pachete vor dispărea. Este cazul modelului „casket”, foarte popular în unele țări, cum ar fi Grecia. De asemenea, va dispărea modelul de pachet cel mai căutat în Portugalia. Pe de altă parte, această modificare a ambalajului, care nu se bazează pe probe științifice, poate pune în pericol locuri de muncă din sectorul ambalării și împachetării, foarte important în multe țări europene, cum ar fi Germania, Polonia, Franța, Regatul Unit sau Austria. Trebuie menționat că cerințele minime de înălțime și lățime pentru produsele din tutun nu au fost incluse în consultarea publică și nici nu au făcut obiectul raportului de impact. De asemenea, se interzice vânzarea de țigarete care au arome caracteristice și se inventează o nouă definiție a țigărilor de foi, care contravine legislației fiscale a Uniunii, în vigoare de puțin mai mult de un an (12). |
3.2 |
În consecință, în condițiile în care toate pachetele de țigări au același format și gust, prețul va fi unicul criteriu de diferențiere între mărci, ceea ce va duce la sărăcirea lanțului valoric al întregului sector. În momentul în care prețul va rămâne singurul element competitiv, se va produce o scădere a prețurilor care va provoca, pe de o parte, o reducere a veniturilor operatorilor din sector și a volumului veniturilor fiscale ale statelor și, pe de altă parte, dispariția unor locuri de muncă în sector. |
3.3 |
Această unică diferențiere posibilă, doar prin preț, va face ca, de exemplu, tutunul de calitate care se cultivă în Uniunea Europeană să nu mai fie atrăgător pentru întreprinderile care dispun de fabrici pe teritoriul Uniunii, întrucât criteriul calității nu va mai juca un rol în achiziționarea foii de tutun, ceea ce, în ciuda celor semnalate de Comisiei în evaluarea impactului, va implica un risc grav pentru locurile de muncă ce depind de această cultură. În prezent, în Uniunea Europeană, recolta de foi de tutun este de 250 000 de tone pe an, cel mai mare producător fiind Italia, cu 89 000 de tone, urmat de Bulgaria, cu 41 056 de tone, de Spania, cu 38 400, și de Grecia, cu 24 240. Această verigă a lanțului generează locuri de muncă pentru 400 000 de persoane, cele mai multe fiind în Bulgaria (110 000 de persoane se ocupă cu cultivarea tutunului), urmată de Polonia (75 100) și de Italia (59 300) (13). |
3.4 |
Altă consecință a standardizării formatelor și gusturilor ar putea fi și sporirea activităților de contrabandă cu tutun. Dacă toate produsele sfârșesc prin a fi aproape identice, beneficiarele vor fi mafiile, care vor putea lesne să-și conceapă produsele de contrabandă cu formate și gusturi originale, cu care sunt obișnuiți consumatorii, pentru a satisface această cerere pe căi nereglementate și fără a vărsa niciun euro fiscului statelor membre. În plus, aceste produse nu vor trece prin niciun control de calitate, drept care va fi pusă în grav pericol siguranța consumatorilor. |
3.5 |
Potrivit ultimelor date disponibile, din cauza comerțului ilicit în Uniunea Europeană, în fiecare an se strâng cu 10 miliarde EUR mai puțin din impozitele pe activitățile legate de tutun. În prezent, vânzarea de tutun de contrabandă în UE reprezintă 10 % din total (14). De aceea, CESE nu poate decât să salute semnarea, la 12 noiembrie 2012, în contextul Convenției-cadru pentru controlul tutunului a OMS, a unui protocol privind eliminarea comerțului ilicit cu produse din tutun. Negociat de Comisia Europeană în numele Uniunii și al statelor sale membre, protocolul solicită tuturor părților interesate să adopte măsuri eficiente de eliminare a producției ilicite și a comerțului ilicit cu tutun (15). |
3.6 |
Pe lângă pierderile fiscale, sporirea comerțului ilicit va duce și la scăderea vânzărilor de tutun, care va avea consecințe asupra întregului lanț valoric, putând să afecteze în special punctele de vânzare a tutunului cu amănuntul. Aproape un milion de locuri de muncă depind în mod direct sau indirect de vânzarea cu amănuntul de tutun în Uniunea Europeană, atât prin magazine de cartier, chioșcuri sau prin localuri specializate care, în Franța, Italia, Spania și, de puțină vreme, în Ungaria, dispun de rețele de distribuție a tutunului și a timbrelor reglementate și controlate de statele respective. Numai în Grecia, 40 000 de locuri de muncă depind de vânzarea cu amănuntul a tutunului (16). |
3.7 |
CESE recunoaște amenințarea care planează asupra ocupării forței de muncă din toate sectoarele, în cadrul lanțului valoric al producerii, ambalării și vânzării cu amănuntul a tutunului și a produselor aferente, precum și din zonele agricole în care nu s-au prevăzut alternative și în care nu mai sunt disponibile subvențiile PAC. Trebuie să se țină seama de contribuția cultivării tutunului la ocuparea forței de muncă în zonele rurale. CESE solicită să se acorde atenția cuvenită minimizării acestor riscuri la care este expusă piața forței de muncă și recomandă călduros utilizarea măsurilor de tranziție și de restructurare, sub toate formele disponibile, și în special a programelor de formare a lucrătorilor, precum și a sprijinului științific, tehnic și în materie de inovare care poate fi acordat întreprinderilor și fermelor pentru fabricarea de noi tipuri de produse, în vederea conservării locurilor de muncă. Fondurile de coeziune și cele structurale, fondurile regionale și fondurile pentru cercetare și inovare ar trebui utilizate în mod eficient în statele membre care sunt cel mai afectate de această posibilă restructurare, mai ales în contextul actualei crize economice. |
3.8 |
În concluzie, CESE recunoaște că propunerea de directivă poate comporta riscuri considerabile, dar solicită să se țină seama de îmbunătățirile preconizate în ceea ce privește atât reducerea cheltuielilor în domeniul sănătății, cât și creșterea nivelului de sănătate, cunoscut fiind faptul că cetățenii europeni sunt îndreptățiți să aștepte din partea Uniunii Europene un nivel înalt de protecție a sănătății umane, conform prevederilor articolului 35 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
3.9 |
Pe de altă parte, în propunerea de directivă sunt incluse șaisprezece acte delegate care atribuie Comisiei Europene prerogative de reglementare și decizie privind elementele esențiale ale directivei, chestiune care a fost exclusă în mod expres în articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (17). În acest fel, Consiliul, Parlamentul European și parlamentele naționale rămân aproape fără marjă de manevră în ce privește reglementarea aspectelor fundamentale ale directivei. |
4. Observații specifice
4.1 |
Măsurile incluse în propunerea de directivă sunt foarte restrictive și se bazează pe criterii menite să reducă atracția pe care o prezintă tutunul, pentru a îndeplini obiectivele sanitare pe care le urmăresc. În plus, CESE atrage atenția asupra necesității implementării unor planuri și campanii educative care vizează în mod specific tinerii din Europa. În acest sens, trebuie reamintit că tocmai estimările Comisiei Europene par să preconizeze viitoarele efecte asupra sănătății ale măsurilor sale ca fiind foarte modeste (2 %); în schimb, acest caracter progresiv va preveni provocarea de pagube economice foarte grave și, prin urmare, potențial disproporționate. |
4.1.1 |
Includerea avertismentelor de sănătate pe 75 % din pachet pe ambele fețe, pe lângă noile explicații informative pe lateral într-o proporție de 50 % (articolul 9) nu se bazează pe dovezi științifice de necontestat. Cu toate că un studiu elaborat de dl Hammond (18) indica eficiența acestor avertismente, alte studii, cum ar fi cele realizate de Universitatea din Maastricht (19) și de US FDA (20) demonstrează contrariul, și anume că avertismentele ilustrate de sănătate nu sunt eficiente pentru reducerea numărului de fumători. În acest sens, potrivit Eurobarometrului, ce ține chiar de Comisia Europeană (21), nouă din zece fumători recunosc că avertismentele de dimensiuni mari nu îi determină să se lase de fumat, iar șapte din zece cred că acest tip de măsuri nu contribuie la reducerea consumului în rândul minorilor. Iar o hotărâre recentă a unui Tribunal de Casație federal din Statele Unite a ajuns la rândul său la concluzia că nu existau dovezi suficiente în ce privește aceste avertismente ilustrate de dimensiuni mari. Astfel, acesta semnalează că „nu există nicio dovadă care să demonstreze că aceste avertismente au determinat direct o scădere substanțială a tabagismului în vreuna dintre țările în care acestea sunt obligatorii în prezent” și adaugă că „dovezile au o forță de convingere foarte scăzută” (22). |
4.2 |
În plus, această sporire disproporționată a dimensiunilor avertismentelor de sănătate va aduce după sine:
|
4.3 |
Același lucru se întâmplă și în cazul restricției privind ingredientele în vederea eliminării gusturilor sau aromelor caracteristice (articolul 6), care nu se întemeiază pe argumente științifice, cum ar putea fi reducerea toxicității sau a capacității de a induce dependență a acestor ingrediente, ci pe un singur criteriu, cât se poate de subiectiv, cum este cel de reducere a forței de atracție a tutunului și pe prejudecăți subiective privind tipul de tutun pe care îl fumează fiecare categorie de vârstă sau sex. Se face dovadă de aceeași subiectivitate atunci când se interzic, în mod arbitrar și fără nicio argumentație, unele formate, cum ar fi țigaretele slim sau subțiri (ceea ce nu a fost inclus în consultarea publică și nu face obiectul raportului de impact), țigaretele scurte, întreaga categorie de țigarete mentolate, când se stabilește o greutate minimă a pungilor de tutun de rulat, se standardizează formatul cutiilor de tutun de rulat sau, și mai evident, atunci când se inventează o nouă categorie de „țigări de foi”, fapt ce contravine Directivei 2011/64/UE (24), în vigoare de la 1 ianuarie 2011. Această interzicere a țigaretelor slim și mentolate, foarte consumate în diverse țări europene, ar însemna că consumatorii nu ar mai avea acces la ele și ar fi nevoiți să recurgă la piața de contrabandă pentru a le achiziționa. În plus, este vorba de produse din tutun consumate în cea mai mare parte de fumători adulți; așadar, în acest caz concret, nu se poate aduce argumentul că interdicția servește pentru a preveni accesul minorilor la consumul de tutun. De exemplu, în cazul concret al țigaretelor mentolate, trebuie reamintit că acest tip de tutun este consumat în principal de persoanele în vârstă și că, în plus, nu a fost interzis în țările cu legislații foarte centrate pe lupta împotriva tabagismului, cu dispoziții foarte concrete în ce privește interzicerea anumitor ingrediente, cum ar fi Statele Unite sau Canada; din acest motiv, CESE propune să fie eliminată din propunerea de directivă interdicția legată de țigaretele mentolate. |
4.3.1 |
În concluzie, suntem pe deplin de acord cu propunerea Comisiei de a interzice pe piață noi produse cu gust de gumă de mestecat, piña colada, mojito și așa-numitele candy-flavoured cigarettes (țigarete cu gust de dulciuri), care ar putea fi destinate în special tinerilor consumatori. |
4.3.2 |
O restricție excesivă în ce privește ingredientele ar duce la o standardizare a gustului și, prin urmare, la imposibilitatea diferențierii între concurenți, limitând investițiile și posibila lansare de noi produse; toate acestea ar fi în detrimentul consumatorului, care ar fi privat de posibilitatea de a alege. |
4.4 |
CESE solicită Comisiei o definiție clară și un cadru juridic adecvat pentru „produsele cu risc redus”, care, pe baza unor dovezi științifice de netăgăduit, să demonstreze o reducere a riscului față de țigaretele convenționale. Conceptul de risc scăzut poate fi aplicat produselor care pot înlocui țigaretele convenționale, implicând un risc mult mai mic pentru sănătate, însă nu și produselor destinate celor care se lasă de fumat. Produsele care conțin tutun (și nu nicotină chimică) și care, în consecință, fac obiectul directivei, trebuie să dispună de o definiție și o reglementare clară, care să permită informarea consumatorului privind caracteristicile lor. |
4.5 |
Pe de altă parte, Comisia Europeană include în propunerea sa de directivă măsuri menite să reducă comerțul ilicit cu tutun. Astfel, de exemplu, la articolul 14 din propunere, Comisia Europeană stabilește un sistem de urmărire și trasabilitate, precum și diverse caracteristici de securitate suplimentare, astfel încât în Uniunea Europeană să se vândă doar produse care îndeplinesc dispozițiile directivei. Această măsură va impune o sarcină economică și administrativă disproporționată, pe care multe IMM-uri nu și-o vor putea asuma și, departe de a reduce comerțul ilicit, va implica, pentru statele membre, o sarcină administrativă mai mare în ce privește realizarea controlului. În plus, acest sistem nu va servi la frânarea contrabandei și a comerțului ilicit care, în schimb, vor beneficia de pe urma restului măsurilor din propunerea de directivă. În acest sens, CESE consideră că dispozițiile articolului 14 din propunerea de directivă ar trebui să fie identice cu clauzele privind monitorizarea și trasabilitatea incluse în protocolul privind comerțul ilicit, încheiat la sfârșitul anului trecut de Conferința părților (25) a Organizației Mondiale a Sănătății. |
4.6 |
În sfârșit, directiva va acorda Comisiei Europene posibilitatea de a reglementa și modifica, prin multiplicarea actelor delegate, aspecte fundamentale, cum ar fi nivelurile de aditivi, redactarea avertismentelor de sănătate, amplasarea și dimensiunile acestora. În acest sens, statele membre rămân aproape fără nicio marjă de manevră în ce privește implementarea acestei directive, ceea ce presupune un grad de intervenționism extrem, până acum rareori utilizat în Uniunea Europeană, care încalcă principiile subsidiarității și proporționalității, așa cum susțin deja parlamentele naționale din opt state membre (26) (Italia, Republica Cehă, Grecia, Bulgaria, Danemarca, Portugalia, România și Suedia). În Italia, parlamentul nu doar a semnalat că propunerea contravine acestor principii, ci subliniază, de asemenea, că unele modele de țigarete interzise, cum sunt cele slim sau țigaretele cu conținut redus de gudron pot reprezenta instrumente utile în cadrul unei politici menite să reducă sau să determine renunțarea la obiceiul de a fuma (27). |
4.6.1 |
De exemplu, la articolele 8, 9 și 11, propunerea de directivă permite Comisiei Europene să modifice, printr-un act delegat, redactarea, designul, prezentarea, formatul și amplasarea avertismentelor de sănătate. De asemenea, la articolul 6 se permite Comisiei să decidă, printr-un act delegat, în ce privește conținutul și nivelurile maxime de aditivi. |
4.6.2 |
În cazul trabucurilor, al țigaretelor și al tutunului de pipă, propunerea de directivă își rezervă și dreptul de a elimina în mod automat anumite exonerări incluse în textul său, în cazul în care există „o modificare substanțială a circumstanțelor”, modificare ce constă într-o creștere a volumului vânzărilor cu cel puțin 10 % în cel puțin zece dintre statele membre sau o sporire cu 5 % a numărului de fumători cu vârste sub 25 de ani. Comisia nu este conștientă de faptul că în 10 din cele 27 de state membre piața acestor produse este extrem de mică, iar o variație de 10 % ar putea să se producă cu ușurință, ceea ce ar priva măsura de orice sens și ar stârni o mare incertitudine juridică în acest sector. |
4.7 |
Deși delegarea prerogativelor prin acte delegate este prevăzută la articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, este necesar ca în aceste cazuri să se îndeplinească o serie de cerințe. Astfel, se va putea utiliza un act delegat doar în cazul elementelor neesențiale ale unui act legislativ, ceea ce nu se întâmplă în cazul propunerii supuse examinării. |
Bruxelles, 11 iulie 2013
Președintele Comitetului Economic și Social European
Henri MALOSSE
(1) Articolul 114 din TFUE:
„1. |
Cu excepția cazului în care tratatele dispun altfel, dispozițiile următoare se aplică în vederea realizării obiectivelor enunțate la articolul 26. Parlamentul European și Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după consultarea Comitetului Economic și Social European, adoptă măsurile privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre care au ca obiect instituirea și funcționarea pieței interne.” |
(2) A se vedea Cauza C-491/01 The Queen v Secretary of State for Health, ex parte British American Tobacco (Investments) Ltd y Imperial Tobacco Ltd.
(3) JO C 128, 18.5.2010, p. 89-93.
(4) http://europa.eu/rapid/press-release_OLAF-11-5_en.htm?locale=EN.
(5) A se vedea studiul The European Tobacco Sector. An analysis of the socio-economic footprint, elaborat de Nomisma, precum și comunicatul de presă al Comisiei Europene, din 16 noiembrie 2012.
(6) Ibidem.
(7) http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=EN
(8) JO C 351, 15.11.2012, p. 6-11.
(9) Report on the implementation of the Council Recommendation of 30 November 2009 on Smoke-free Environments.
(10) The European Tobacco Sector. An analysis of the socio-economic footprint, studiu elaborat de Nomisma.
(11) DIVTOB: Diversification for Tobacco Growing Regions in the Southern European Union. Universitatea din Hohenheim. Sixth Framework Programme funded European Research and Technological Development.
(12) Directiva 2011/64/UE a Consiliului din 21 de iunie 2011 privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat, JO L 176, 5.7.2011, p. 24-36.
(13) A se vedea nota de subsol 10.
(14) A se vedea nota de subsol 5.
(15) A se vedea nota de subsol 5.
(16) A se vedea nota de subsol 10.
(17) JO C 115, 9.5.2008, p. 172.
(18) Hammond D. Health warning messages on tobacco products: a review (Avertismentele de sănătate pe produsele din tutun, viziune de ansamblu), Tobacco Control 2011; 20:327-3. Sambrook Research International, A review of the science base to support the development of health warnings for tobacco packages (Viziune de ansamblu a bazei științifice ce sprijină elaborarea avertismentelor de sănătate de pe ambalajele produselor din tutun), Newport: Sambrook Research International; 2009 (raport elaborat pentru Comisia Europeană).
(19) http://www.maastrichtuniversity.nl/web/Main/Sitewide/News1/SmokersWillNotBePutOff1.htm
(20) Nonnemaker, J., et al., Experimental Study of Graphic Cigarette Warning Labels: Final Results Report Prepared for Center for Tobacco Products, Food and Drug Administration, Contract No. HHSF-223-2009-10135G, decembrie 2010.
(21) http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/eurobaro_attitudes_towards_tobacco_2012_en.pdf
(22) RJ Reynolds Tobacco Company v Food & Drug Administration, United States Court of Appeals for the District of Columbia Circuit, august 2012.
(23) Hotărârea CJUE din 17 octombrie 1990 în cauza C-10/89.
(24) Directiva 2011/64/UE a Consiliului din 21 iunie 2011 privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat, JO L 176, 5.7.2011, p. 24-36.
(25) http://apps.who.int/gb/fctc/PDF/cop5/FCTC_COP5(1)-en.pdf.
(26) http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=EN
(27) Avizul Comisiei pentru afaceri sociale a Parlamentului italian privind documentul COM(2012) 788 final.
ANEXĂ
la Avizul Comitetului Economic și Social European
Următoarele amendamente au fost respinse în decursul dezbaterilor, deși au primit cel puțin un sfert din voturile exprimate:
Contraaviz
Se înlocuiește textul întregului aviz după cum urmează:
1. Concluzii
1.1 |
Temeiul juridic al directivei propuse de Comisie îl constituie articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (1) . Obiectivul propunerii este de a apropia actele cu putere de lege și celelalte dispoziții de reglementare aplicabile în cazul fabricării, prezentării și vânzării produselor din tutun, pentru a se asigura funcționarea adecvată a pieței interne. Punctul 3.9.1 din expunerea de motive constată că alegerea acestui temei juridic a fost confirmată de Curtea de Justiție a Uniunii Europene pentru Directiva 2001/37/CE (2) și că, prin urmare, același temei juridic este adecvat și pentru această propunere. Așadar, atât directiva din 2001, cât și prezenta propunere de revizuire urmăresc să asigure funcționarea adecvată a pieței interne, cu un înalt nivel de protecție a sănătății publice în ceea ce privește riscurile pe care le prezintă tutunul. |
1.2 |
Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că obiectivul de îmbunătățire a funcționării pieței interne justifică sprijinul puternic din partea sa: de asemenea, oferă statelor membre stimulente suplimentare pentru a urma pașii necesari și dezirabili în direcția protecției sănătății umane și le permite să adopte măsuri mai stricte decât cele conținute în propunere. |
1.3 |
În concordanță cu numeroasele sale avize anterioare privind sănătatea și alte teme conexe, CESE este pe deplin de acord cu Comisia Europeană cu privire la faptul că sănătatea trebuie să prevaleze asupra tuturor considerentelor de natură economică. Prin urmare, CESE se pronunță în mod ferm în favoarea promovării planurilor și campaniilor publice de educare și sensibilizare în privința gravelor consecințe pe care le are fumatul asupra sănătății. Acestea ar trebui să se desfășoare în paralel cu diferitele măsuri propuse aici, de reducere a stimulentelor care îi determină pe tineri să se apuce de fumat și de ajutorare a celor care sunt deja dependenți de nicotină să se lase de fumat. CESE recomandă să se completeze acest punct, subliniind foarte clar importanța pe care o capătă la scară europeană strategiile educative și de consiliere în școlile primare și gimnaziale, astfel încât toți copiii și tinerii să poată primi informații corecte, exhaustive și periodice despre ce este de fapt tutunul și despre efectele sale nocive, despre dependența și alte probleme legate de sănătate cauzate de nicotină, precum și despre efectele cancerigene și alte efecte asupra sănătății ale expunerii directe și la fumul de tutun din mediul ambiant (FTMA) (3). |
1.4 |
De asemenea, CESE recunoaște că anumite locuri de muncă specifice ar putea fi periclitate în zonele agricole unde nu există forme alternative de ocupare a forței de muncă, subvențiile PAC pentru producția de tutun nemaifiind disponibile. În acest domeniu ar trebui pus la dispoziție de urgență un ajutor de tranziție, alături de asistență științifică și tehnică pentru dezvoltarea unor culturi alternative, la fel de profitabile, mai durabile, mai acceptabile din punct de vedere social și mai puțin nocive și, acolo unde este cu putință, a unor locuri de muncă mai de calitate. Același lucru este valabil în cazul oricăror altor locuri de muncă din lanțul de aprovizionare care sunt periclitate ca o consecință directă a acestei propuneri. În condițiile în care servește cel mai bine interesul sănătății publice, sprijinul public pentru crearea unor locuri de muncă de mai bună calitate este pe deplin justificat și ar trebui încurajat. |
1.5 |
În orice caz, beneficiul principal trebuie totuși luat în considerare – prevenirea deceselor și a bolilor asociate tutunului în rândul managerilor, lucrătorilor și al consumatorilor care fumează deja și în rândul potențialilor fumători de toate vârstele și de toate condițiile sociale care, pe viitor, dacă aceste măsuri vor fi adoptate, vor fi mai puțin expuși unei presiuni comerciale directe pentru a se apuca de fumat. Potrivit evaluării de impact efectuate de Comisie, va exista un beneficiu net pentru economia UE de aproximativ 4 milioane EUR, se vor realiza economii în domeniul asistenței medicale de 506 milioane EUR și se vor salva 16,8 milioane de ani de viață (4) . Adoptând măsurile adecvate, ar trebui să se genereze noi locuri de muncă prin realocarea fondurilor în interiorul UE și prin mai buna utilizare a veniturilor fiscale la nivel național. |
1.6 |
CESE constată că, în prezent, se strâng în Uniunea Europeană în jur de 100 de miliarde EUR din taxele pe tutun. Aplicarea unor taxe pentru produsele din tutun este modalitatea cea mai eficientă și economică de a reduce consumul de tutun, în special în rândul tinerilor și al categoriilor cu venituri reduse (adică al membrilor celor mai vulnerabili ai societății noastre) (5). Studiile au relevat faptul că prețul produselor din tutun este al treilea motiv ca frecvență invocat cu privire la renunțarea la fumat (6). Banii economisiți din stoparea cheltuielilor pentru produsele din tutun pot fi utilizați pentru a cumpăra alte produse, pentru care se plătesc, de asemenea, taxe. Totodată, este de reținut că taxele colectate în prezent finanțează asistența medicală a persoanelor care au început să fumeze în urmă cu 50 de ani; cei care se apucă azi de fumat vor necesita aceeași asistență peste 50 de ani. Experiențele actuale sugerează faptul că guvernele statelor membre sunt deplin conștiente de acest lucru și au reușit să majoreze în continuare taxele pe tutun, în pofida diminuării consumului și a vânzării de tutun în întreaga Europă. Nu există niciun motiv pentru care propunerea ar trebui să aducă vreo modificare în acest sens. |
1.7 |
Pentru a se preveni sporirea comerțului ilicit (de exemplu, contrabandă, falsificări, vânzare la negru și fabricare ilegală), condus de rețele criminale, care reprezintă singura amenințare majoră la adresa ocupării forței de muncă și în același timp a colectării impozitelor în UE, CESE solicită adoptarea tuturor măsurilor necesare pentru a se asigura că în toate statele membre sunt aplicate rapid și eficient prevederile legale relevante. Ar trebui formulate și alte propuneri, în înțelegere cu industria tutunului, în vederea adoptării unor măsuri suplimentare cu potențial de limitare a falsificării și contrabandei și de facilitare a identificării, de exemplu, prin aplicarea pe pachet a unor semne de identificare greu de reprodus sau a unor etichete electronice. CESE recunoaște că, utilizând tehnologia modernă, este relativ ușor să se falsifice aproape orice produs sau ambalaj, iar acordarea unui spațiu suplimentar avertismentelor de sănătate este puțin probabil să aibă un impact semnificativ asupra unuia sau altuia dintre aceste fenomene. |
1.8 |
În plus, față de amplele competențe acordate Comisiei de a dezvolta ulterior unele aspecte esențiale ale directivei prin intermediul actelor delegate, trebuie garantat faptul că deciziile sunt luate într-o manieră deschisă, respectând interesele statelor membre. CESE subliniază că acțiunile obligatorii trebuie să fie în conformitate cu prevederile articolului 290 din TFUE. |
1.9 |
CESE sprijină cu tărie ideea de reducere a riscului și, prin urmare, solicită Comisiei o definiție clară și un cadru juridic adecvat pentru „produsele cu risc redus”. Specificarea este valabilă în special în cazul produselor care conțin tutun, însă au conținut redus de nicotină, sau care conțin nicotină, însă nu și tutun și care fac obiectul directivei. CESE recunoaște că o parte din aceste propuneri ar putea reprezenta un pas înainte, făcând obiectul unor controale atente care urmează a fi dezvoltate în continuare, în vederea reducerii efectelor negative pe termen lung ale fumatului de tutun, ca o consecință a dependenței de nicotină. |
2. Introducere
2.1 |
CESE este pe deplin conștient de riscurile pe care le prezintă tutunul, sub toate formele, pentru sănătatea publică. Tutunul este cea mai importantă cauză de moarte prematură în UE, fiind responsabil de aproape 700 000 de decese în fiecare an. Prin urmare, propunerea se axează pe prevenirea începerii consumului de produse din tutun, în special în rândul tinerilor și al celorlalte categorii vulnerabile. Propunerea evidențiază că 70 % dintre fumători încep înainte de a împlini 18 ani, iar 94 % înainte de a împlini 25 de ani, ceea ce sporește necesitatea adoptării unor măsuri destinate copiilor și tinerilor (7). |
2.2 |
În acest context, CESE consideră că revizuirea directivei este absolut necesară și, prin urmare, trebuie să aibă loc imediat. Constată că, în anumite țări, nivelul consumului de tutun rămâne în continuare ridicat, chiar și în cele care au adoptat o legislație restrictivă împotriva tutunului. Este, de asemenea, evident că controalele existente au avut ca rezultat reduceri semnificative ale consumului în majoritatea statelor membre. În Spania s-a înregistrat o reducere de 2 % într-o perioadă scurtă. Propunerea actuală speră să obțină reduceri similare ale consumului în întreaga Europă. De asemenea, CESE se pronunță în mod ferm în favoarea promovării planurilor și campaniilor publice de educare și sensibilizare care evidențiază consecințele grave pe care le are fumatul asupra sănătății. |
2.3 |
CESE constată că propunerea a stârnit îngrijorare legată de locuri de muncă, taxe și economia per ansamblu în Uniunea Europeană. Industria tutunului a precizat că oferă până la 1,5 milioane de locuri de muncă în UE, din care în jur de 400 000 revin cultivării frunzelor de tutun. Datele de la Comisie și din alte surse sugerează că acestea includ locurile de muncă implicate în lanțul de aprovizionare pentru produsele din tutun, cu caracter sezonier, temporar sau cu timp parțial. Numărul persoanelor angajate în mod direct și exclusiv în cultivarea tutunului, de exemplu, este, conform estimărilor, mai mic de 100 000. Producția furnizată de acești fermieri reprezintă în jur de o pătrime din tutunul utilizat pentru fabricare și vânzare în UE, restul fiind importat, cu precădere din SUA. Alte locuri de muncă din ambalare, marketing, vânzări, servicii juridice, cercetare și distribuție nu ar trebui să fie afectate. Prin urmare, nu este clar de ce modificările propuse privind ambalarea produselor finite ar avea un impact major asupra nivelului actual de ocupare a forței de muncă. Este și mai puțin clar cum pot fi descrise măsurile propuse drept „neverificate și cu puține șanse de reușită” și, totodată, drept „potențial catastrofale” pentru industria tutunului. CESE este de părere că, în ambele cazuri, adevărul este cu totul altul: măsurile respective vor avea efecte utile, de apreciat și proporționate asupra sănătății umane, efectul asupra creșterii de ansamblu și asupra rentabilității sectorului fiind unul redus. Într-adevăr, orice pierdere în materie de vânzare suplimentară către tineri ar trebui să fie compensată cu prisosință prin reducerea vânzărilor ilicite, care sunt mult mai mari și de pe urma cărora profită doar bandele de infractori care le practică. |
2.4 |
Cu toate acestea, cultivarea tutunului creează locuri de muncă în special în zonele defavorizate, unde au fost dezvoltate puține alternative până în prezent. Acum că nu mai sunt disponibile subvențiile PAC pentru producția de frunze de tutun, este urgent necesară acordarea de asistență tehnică și financiară de tranziție, pentru a se susține trecerea la surse de venituri mai puțin dăunătoare, mai durabile și pe termen mai lung. Observații asemănătoare se aplică și în cazul altor locuri de muncă din cadrul lanțului de aprovizionare; dacă acestea sunt pierdute în interes public, este în mod evident indicată acordarea de sprijin public. |
2.5 |
În fiecare an se strâng din taxele pe activitățile legate de produsele din tutun aproape 100 de miliarde EUR. CESE constată că, în timp ce acest lucru contribuie la compensarea cheltuielilor pentru sănătate în cazul celor care au început să fumeze în urmă cu 50 de ani sau mai mult, același nivel de taxare va fi necesar peste 50 de ani, pentru a se acorda asistență celor care încep azi să cumpere și să consume produse din tutun. Prin urmare, majorarea taxelor va fi esențială pentru a se contracara orice scădere a vânzărilor. Până în prezent, datele sugerează faptul că guvernele statelor membre sunt conștiente de acest lucru și pot foarte bine să mențină sau chiar să majoreze în continuare cotele lor globale de taxare, în pofida diminuării vânzării în ultimii ani. În Regatul Unit, de exemplu, conform raportului privind fumatul și sănătatea recent publicat, al grupului parlamentar compus din reprezentanții tuturor partidelor (All Party Parliamentary Group Report on Smoking and Health – 2013) (8), în condițiile în care prețurile au crescut constant între 1992 și 2011, iar impozitele reprezintă 75 % sau mai mult din prețul total de consum, vânzările de țigări au scăzut cu 51 %, în vreme ce venitul din impozite al guvernelor a crescut cu 44 %. Fumatul în rândul adulților a scăzut de la 27 % la 20 % în același interval de timp. |
2.6 |
Cu toate că majoritatea produselor din tutun fabricate în UE sunt livrate unor clienți din UE, o anumită cantitate se exportă. Datele provenite din industria tutunului au arătat că totalul exporturilor de produse din tutun s-a situat la aproximativ 55 000 de tone în 2010, în mare parte către țări din Africa și Asia unde speranța de viață este în prezent, din păcate, prea scăzută pentru ca orice consecințe negative specifice asupra sănătății să fie sesizabile. În timp, pe măsură ce alte probleme vor fi rezolvate și speranța de viață va crește, așa cum se intenționează, impactul dependenței de nicotină și al consumului de tutun, alături de cel al altor boli exportate, va deveni mai evident. |
2.7 |
CESE constată în mod special că, în contrast cu cele de mai sus, în țările mai dezvoltate ale UE, pe măsură ce speranța de viață și numărul anilor de muncă cresc în continuare, consecințele fumatului de tutun vor deveni din ce în ce mai evidente la locul de muncă și în societate per ansamblu și, prin urmare, vor deveni o problemă și o responsabilitate tot mai mare și mai vizibilă atât pentru angajatori, cât și pentru organizațiile acestora și ale angajaților. În condițiile recesiunii actuale, decesele premature (care ar putea fi evitate) ale salariaților și pierderea veniturilor sau pensiilor lor se vor adăuga la problemele familiilor care se zbat deja pentru a supraviețui din punct de vedere economic. |
2.8 |
CESE observă că, deși perioada de timp care se scurge până la apariția diferitelor tipuri de cancer cauzate de fumat rămâne constantă, speranța de viață în general a nefumătorilor continuă să se mărească. Scăderea speranței de viață din cauza consumului de tutun este așadar tot mai accentuată, de la 2-3 ani la începutul secolului XX, la 20-30 de ani pentru cei care încep să fumeze tutun azi sau în perioada acoperită de propunere. |
3. Observații generale
3.1 |
Propunerea de directivă a Comisiei Europene privind produsele din tutun se concentrează pe o serie de măsuri care să asigure funcționarea adecvată a pieței interne (printre care și acțiunile de reducere a comerțului ilicit) și pe un înalt nivel de protecție a sănătății publice în ceea ce privește riscurile cauzate de tutun. Aceste măsuri se referă la:
|
3.2 |
În cazul etichetării, al ambalării și al ingredientelor, propunerea impune avertismente de sănătate extinse în ceea ce privește riscurile serioase asupra sănătății induse de consumul de tutun. |
3.3 |
De asemenea, propunerea permite producătorilor menținerea aromelor esențiale pentru mărcile lor actuale, însă limitează utilizarea noilor aditivi care nu au legătură cu tutunul, meniți să sporească piața de desfacere, în special în rândul tinerilor. Va trebui ca toate pachetele de țigări să includă avertismente de sănătate cu imagini și text care să ocupe 75 % din ambalaj, la care se adaugă noile explicații informative pe părțile laterale (50 % pe fiecare parte), pe lângă eticheta fiscală obligatorie în unele țări membre, mesajul privind interzicerea vânzării către minori și spațiul rezervat noilor măsuri pentru urmărirea și trasabilitatea produselor din tutun. Aceasta presupune o reducere a spațiului disponibil pentru informațiile privind mărcile comerciale înregistrate în mod legal și pentru alte imagini legate de marketing. Statele membre pot introduce ambalajul neutru dacă doresc, însă aceasta nu se numără printre cerințele propunerii. Pe de altă parte, pachetele de țigări vor avea dimensiuni minime de înălțime și de lățime, ceea ce înseamnă că unele modele de pachete, mai precis cele concepute pentru a atrage tinerii, vor dispărea. Norme similare au fost introduse în SUA în 2009 pentru ca copiii și tinerii să fie vizați în mai mică măsură. CESE susține toate aceste măsuri. |
3.4 |
Acest lucru va necesita modificări în conceperea ambalajelor, însă este greu de văzut motivul pentru care aceste modificări ar avea un impact semnificativ asupra locurilor de muncă în sectorul ambalării în țări precum Germania, Polonia, Franța, Republica Cehă și Austria. Se preconizează ca vânzările de bază la produsele finite din tutun, sub orice formă, să se mențină în general pe o piață cu adevărat captivă de cca. 150 000 000 de consumatori dependenți de nicotină existenți în UE. Cu toate acestea, ar trebui să se scoată în evidență posibilele beneficii semnificative în domeniul sănătății publice – atât din punct de vedere economic, cât și, în primul rând, în ceea ce privește reducerea suferinței umane –, alături de faptul că foștii fumători vor cheltui bani în alte domenii, generând astfel oportunități pentru noi locuri de muncă. În UE se estimează o povară anuală generată de consumul de tutun de 517 miliarde EUR (9). La nivelul statelor membre, costurile totale sunt estimate la aproximativ 4,6 % din PIB-ul UE (10). În prezent, UE pierde 25,3 miliarde EUR prin asistența medicală acordată pentru bolile asociate consumului de tutun și 8,3 miliarde EUR prin reducerea productivității (11). Aceste pierderi sunt aproape echivalente cu veniturile industriei tutunului în cadrul lanțului de aprovizionare (excluzând taxele), care se ridică la 35 de miliarde EUR. |
3.5 |
CESE constată că costurile imputabile direct bolilor rezultate în urma consumului de produse care conțin nicotină și tutun reprezintă cea mai bună estimare actuală a costurilor reale ale statelor membre. Ele sunt cu mult mai mici decât „valoarea unei vieți umane” stabilită în mod teoretic (1 milion EUR pentru fiecare viață pierdută sau diminuată), la care a recurs Comisia în evaluările de impact precedente, pentru a se justifica măsurile legislative și pentru a se echilibra costurile anticipate pentru întreprinderi, printre altele. Dacă s-ar recurge în acest caz la aceste cifre mai mari, cei 700 de miliarde EUR suplimentari rezultați ar spori motivația pentru adoptarea propunerii, eclipsând orice alte considerente. |
3.6 |
De asemenea, ar trebui să se ia notă de faptul că fumatul și obiceiurile legate de fumat nu aduc niciun fel de beneficii sociale sau economice reale pentru cei care recurg la ele, atenuând doar consecințele dependenței lor de nicotină. Renunțarea la fumat este într-adevăr un proces dificil și lent din cauza acestei dependențe. Din păcate, nici chiar conștiința faptului că aproape jumătate din totalul consumatorilor („clienți”, „cetățeni” și „persoane vulnerabile”) vor deceda eventual mai devreme ca urmare a acestui obicei nu este în sine suficientă pentru a învinge dependența; prin urmare, trebuie reduse toate stimulentele care îndeamnă la a se apuca de fumat. |
3.7 |
Măsurile prezentate aici nu urmăresc – de fapt, este și prea puțin probabil – să aibă un impact asupra comportamentului fumătorilor adulți actuali, dar ar trebui – conform experiențelor acumulate în întreaga lume – să reducă mai mult stimulentele care îi determină pe tineri să se apuce de fumat. În primul rând, reducerea numărului de fumători va scădea în mod semnificativ costurile pentru asistență medicală și, în timp, va salva multe vieți și va diminua suferința umană. |
3.8 |
CESE constată că această propunere nu merge atât de departe încât să introducă măsuri pentru un ambalaj în totalitate standardizat, cu culori și caractere standard, ca și în Australia. Mărcile individuale vor rămâne, deosebindu-se prin numele producătorului și aromele specifice de tutun. Cerințele privind calitatea produsului vor fi în continuare aplicabile, deoarece consumatorul va fi în continuare informat cu privire la producătorul produsului cumpărat. |
3.9 |
Există puține dovezi convingătoare că aceste modificări privind regulile de ambalare vor duce la sporirea activităților de contrafacere și contrabandă cu tutun. Din contră, consumul de tutun ilicit este strâns legat de preț și disponibilitate (12). Potrivit ultimelor date furnizate de sectorul tutunului, din cauza acestui comerț ilicit, în Uniunea Europeană, în fiecare an se strâng cu 10 miliarde EUR mai puțin din taxele pe activitățile legate de tutun. În prezent, vânzarea de tutun de contrabandă în UE reprezintă 10 % din total (13). Aprovizionarea se face cu promptitudine din afara UE, în primul rând din Rusia și China. Cererea este mare în țările care suferă de pe urma constrângerilor economice și/sau a nivelului ridicat al impozitării produselor din tutun. Vânzările ilicite pun în primejdie locurile de muncă din UE și duc la reducerea impozitelor percepute de guverne și a profitului obținut prin vânzări legale. Prin urmare, ar trebui întreprinse toate eforturile posibile pentru limitarea contrabandei cu tutun, de exemplu, îmbunătățind securitatea, implementând măsuri de supraveghere și prevenire și supunând produsele din tutun unor controale de calitate mai stricte. Ar trebui luată în considerare utilizarea unor semne de identificare în relief sau a etichetelor electronice, precum și a altor măsuri, asupra cărora s-a ajuns deja la un acord cu industria tutunului. |
3.10 |
Indiferent de costurile punerii în aplicare a acestei propuneri, trebuie să se aibă în vedere că posibilele beneficii globale ale unei sănătăți publice ameliorate datorită reducerii consumului de tutun sunt mult mai ridicate. Studiile au arătat că guvernele și angajatorii care au luat măsuri pentru interzicerea fumatului la locul de muncă au constatat efecte pozitive imediate (productivitate crescută, absenteism mai scăzut, reducerea cheltuielilor pentru întreținerea și mentenanța clădirilor și costuri reduse pentru asistența și asigurarea medicală) (14). |
3.11 |
În propunere sunt incluse șaisprezece acte delegate care atribuie Comisiei Europene prerogative de reglementare și decizie privind anumite elemente ale directivei, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (15). |
4. Observații specifice
4.1 |
Directiva ar trebui să se axeze în continuare pe îndeplinirea obiectivelor propuse atât în materie de piață internă, cât și în domeniul sănătății publice, prin punerea în aplicare a unor măsuri atât pe termen lung, cât și pe termen scurt. În acest sens, trebuie reamintit că tocmai Comisia Europeană preconizează că viitoarele efecte asupra sănătății ale măsurilor sale vor consta într-o reducere cu 2 % a celor care fumează în prezent sau este probabil că vor fuma. Directiva are în primul rând obiectivul de a limita creșterea nivelurilor actuale de consum, nu de a le reduce. Chiar dacă acest procentaj poate părea scăzut, există efecte pozitive evidente într-o serie de domenii distincte. |
4.2 |
Persoanele de vârstă activă care se lasă de fumat (precum și potențialii fumători care evită să se apuce de fumat) trăiesc mai mult și, în consecință, au o viață profesională mai lungă. În prezent se estimează că fumătorii decedează cu 14 ani mai devreme decât persoanele care nu au fumat niciodată, ca urmare a unei boli legate de fumat sau a unor complicații care pot rezulta de aici. Pe măsură ce crește speranța de viață, în special în cazul nefumătorilor, se va mări și această diferență. O reducere cu 2 % a consumului de tutun este echivalentă cu 2,4 milioane de persoane care se lasă de fumat și 16,8 milioane de ani de viață câștigați. Aceasta ar reprezenta pentru societate un câștig de 10,3 miliarde EUR anual și ar reduce cu 506 milioane EUR pe an cheltuielile pentru asistența medicală. Beneficiile financiare rezultate din creșterea productivității datorită diminuării absenteismului, a pensionărilor premature și a altor fenomene similare ar fi în total de 165 de milioane EUR pe an (16). |
4.3 |
Includerea avertismentelor de sănătate pe 75 % din pachet pe ambele fețe, plus noile texte informative pe lateral într-o proporție de 50 % (articolul 9) fac parte dintr-un pachet de măsuri care contribuie la reducerea numărului total de fumători. Ambalajele produselor din tutun trebuie concepute în așa fel încât informațiile pe care le oferă cu privire la conținutul produsului să nu inducă în eroare. Prin urmare, trebuie să conțină specificarea clară a riscurilor pe care le implică pentru sănătate, printre altele decesul prematur. Avertismentele ar trebui expuse la punctele de vânzare. Publicitatea pentru aceste produse la punctele de vânzare ar trebui, desigur, interzisă. |
4.4 |
Restricțiile privind ingredientele în vederea eliminării aromelor caracteristice introduse în mod intenționat (articolul 6) și privind prezentarea vizuală a pachetelor sunt deosebit de importante. Unul din criteriile obiective, cum ar fi reducerea atractivității produselor din tutun, este deosebit de relevant în cazul anumitor categorii de vârstă sau a unui anumit sex, în special în rândul tinerelor femei și al fetelor care, în prezent, reprezintă o piață cu una din cele mai rapide creșteri în UE și sunt, astfel, supuse presiunii publicitare celei mai puternice, pentru a se apuca de fumat. |
4.5 |
CESE este pe deplin de acord cu propunerea Comisiei de a interzice noi produse cu gust de gumă de mestecat, piña colada, mojito, etc., așa-numitele candy-flavoured cigarettes (țigarete cu gust de dulciuri), care sunt destinate în special tinerilor consumatori, în majoritate de gen feminin. Pachetele slim sunt, de asemenea, destinate tinerelor femei, în încercarea de a corela forma corpului, greutatea și eleganța cu un obicei care poate cauza decesul timpuriu a jumătate dintre ele. Având în vedere că pericolele inevitabile și pe termen lung pe care le prezintă consumul de tutun din cauza dependenței de nicotină sunt, în prezent, înțelese și acceptate de toate părțile vizate, CESE consideră că este de neconceput felul în care a fost posibilă dezvoltarea și chiar punerea în aplicare de către producători responsabili a acestor strategii de marketing. |
4.6 |
CESE solicită Comisiei o definiție clară și un cadru juridic adecvat pentru „produsele cu risc redus”, care, pe baza unor dovezi științifice de netăgăduit, să demonstreze o reducere a riscului față de țigaretele convenționale. Conceptul de risc scăzut poate fi aplicat produselor care pot înlocui țigaretele convenționale, implicând un risc mult mai mic pentru sănătate, însă nu și produselor destinate celor care se lasă de fumat. Produsele care conțin tutun cu conținut redus de nicotină sau, și mai bine, care conțin nicotină, însă nu și tutun („țigările electronice”), și care fac obiectul directivei trebuie să dispună de o definiție și o reglementare clară, care să permită informarea consumatorului privind riscurile sau beneficiile lor pe termen lung, în comparație cu produsele convenționale din tutun. |
4.7 |
Propunerea include și măsuri menite să reducă comerțul ilicit cu tutun. Astfel, de exemplu, la articolul 14 din propunere, Comisia Europeană stabilește un sistem de urmărire și trasabilitate, precum și diverse caracteristici de securitate suplimentare, astfel încât în Uniunea Europeană să se vândă doar produse care îndeplinesc dispozițiile directivei. Aceste măsuri vor impune o sarcină economică și administrativă pe care IMM-urile (spre deosebire de cele 4-5 mari întreprinderi multinaționale care domină comerțul mondial în domeniul produselor pe bază de tutun și nicotină) ar putea avea dificultăți în a o asuma și vor implica, pentru statele membre, o sarcină administrativă mai mare în ce privește realizarea controlului. Se speră că acest sistem va reduce contrabanda și comerțul ilicit. În acest sens, CESE consideră că dispozițiile articolului 14 din propunere ar trebui să fie identice cu clauzele privind monitorizarea și trasabilitatea incluse în protocolul privind comerțul ilicit, încheiat la sfârșitul anului trecut de Conferința părților a Organizației Mondiale a Sănătății (17). |
4.8 |
În cazul trabucurilor, al țigaretelor și al tutunului de pipă, propunerea își rezervă dreptul de a elimina în mod automat anumite exonerări incluse în textul său, în cazul în care există „o modificare substanțială a circumstanțelor”, modificare ce constă într-o creștere a volumului vânzărilor cu cel puțin 10 % în cel puțin zece dintre statele membre sau o sporire cu 5 % a numărului de fumători cu vârste sub 25 de ani. În 10 din cele 27 de state membre piața acestor produse este totuși extrem de mică, iar o variație de 10 % ar putea să se producă cu ușurință fără a cauza efecte semnificative asupra ocupării forței de muncă sau a veniturilor din taxe. |
4.9 |
CESE constată că delegarea prerogativelor prin acte delegate este prevăzută la articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, ceea ce este în acord cu o serie de cerințe. S-ar putea utiliza un act delegat doar în cazul elementelor neesențiale ale unui act legislativ. |
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
89 |
Voturi împotrivă |
: |
162 |
Abțineri |
: |
17 |
Punct nou
Se adaugă un punct nou, 1.4:
Subliniind importanța unei populații sănătoase și a beneficiilor ce decurg de aici pentru multe domenii, CESE propune statelor membre să promoveze extinderea mediilor fără fum de tutun (smoke-free environments), în care cetățenii pot găsi sprijin moral și medical, spații destinate mai ales tinerilor, instituțiilor de învățământ, întreprinderilor etc. Tot astfel, ar fi necesar să se sprijine elaborarea și menținerea diverselor metode de sprijinire și a diverselor rețele de cooperare, care să fie inovatoare și educative.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punctul 1.5
Se modifică după cum urmează:
Există riscul unei importante pierderi de venituri fiscale, nu numai din cauza creșterii comerțului ilicit, ci și a scăderii vânzărilor și prețurilor. În prezent, se strâng în Uniunea Europeană aproape 100 de miliarde EUR din impozitele pe tutun Aplicarea taxei pe tutun reprezintă cel mai eficient și mai economic tip de intervenție pentru a reduce consumul de tutun, mai ales în cazul tinerilor și al categoriilor de cetățeni cu venituri modeste (18). Conform studiilor, prețul produselor din tutun se află pe locul al treilea între motivele cel mai des invocate de fumători pentru a se opri din fumat (19). În plus, se cuvine semnalat faptul că banii economisiți, alocați înainte cumpărării de produse din tutun, vor fi utilizați pentru achiziția altor bunuri, pentru care se plătesc de asemenea taxe.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punctul 1.8
Se modifică după cum urmează:
Pe lângă f Faptul că se acordă Comisiei ample competențe de a dezvolta ulterior unele aspecte esențiale ale directivei prin intermediul actelor delegate, trebuie garantat că luarea deciziilor se face în mod deschis și în conformitate cu interesele reprezintă o ingerință în competențele suverane ale statelor membre, încălcându-se astfel principiul subsidiarității. CESE nu poate accepta actele delegate care nu intră sub incidența celor dispuse în mod expres în subliniază că o acțiune de constrângere va trebui să respecte dispozițiile articolului 290 din TFUE. De asemenea, opt parlamente naționale (controlul subsidiarității) au exprimat 14 voturi împotriva propunerii Comisiei, întrucât aceasta nu respectă principiul subsidiarității (20).
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punctul 1.9
Se modifică după cum urmează:
CESE sprijină ideea de reducere a riscului și, prin urmare, solicită Comisiei o definiție clară și un cadru juridic adecvat pentru „produsele cu risc redus”; , care, pe baza unor dovezi științifice de netăgăduit, să demonstreze o reducere a riscului față de țigaretele convenționale. Este vorba această observație trebuie să se aplice în special de produselor e care conțin tutun (și nu nicotină chimică) și care, în consecință, fac obiectul directivei.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punctul 3.1
Se modifică după cum urmează:
[…]
Trei dintre aceste șase domenii ar avea un impact uriaș asupra ocupării forței de muncă și asupra veniturilor fiscale în țările membre ale Uniunii Europene. În cazul etichetării, al ambalării și al ingredientelor, propunerea impune avertismente de sănătate extinse, disproporționate față de cele existente și mai vizibile, limitând formatul, gustul și conținutul produselor din tutun. Astfel, de exemplu, ar trebui ca toate pachetele de țigări să includă avertismente de sănătate cu imagini și text care să ocupe 75 % din ambalaj, la care se adaugă noile explicații informative pe părțile laterale (50 % pe fiecare parte), pe lângă eticheta fiscală obligatorie în unele țări membre, mesajul privind interzicerea vânzării către minori și spațiul rezervat noilor caracteristici care vor garanta urmărirea și trasarea produselor din tutun. În fapt, aceasta presupune o reducere drastică a spațiului disponibil pentru informațiile privind mărcile comerciale înregistrate în mod legal. Pe de altă parte, pachetele de țigări vor avea dimensiuni minime de înălțime și de lățime, ceea ce înseamnă că unele modele de pachete vor dispărea. Este cazul modelului „casket”, foarte popular în unele țări, cum ar fi Grecia. De asemenea, va dispărea modelul de pachet cel mai căutat în Portugalia. Pe de altă parte, această modificare a ambalajului, care nu se bazează pe probe științifice, poate pune în pericol locuri de muncă din sectorul ambalării și împachetării, foarte important în multe țări europene, cum ar fi Germania, Polonia, Franța, Regatul Unit sau Austria. Trebuie menționat că cerințele minime de înălțime și lățime pentru produsele din tutun nu au fost incluse în consultarea publică și nici nu au făcut obiectul raportului de impact. De asemenea, se interzice vânzarea de țigarete care au arome caracteristice și se inventează o nouă definiție a țigărilor de foi, care contravine legislației fiscale a Uniunii, în vigoare de puțin mai mult de un an (21). Noua prezentare grafică a pachetelor, precum și cerințele minime privind lungimea și lățimea acestora vor avea rezultate pozitive constând mai ales în faptul că nu vor mai atrage grupul de risc format din copii și tineri. Există studii care relevă fără echivoc că ambalajul este un instrument de marketing ce servește la vânzarea mărfii. În prezent, ambalajul produselor din tutun este elaborat adesea în mod strategic, pentru a atrage un anumit public: de exemplu, studiile arată că, în Letonia, atunci când aleg produse cu ambalaj de culoare deschisă, femeile cred că conținutul de gudron al acestora este mai mic, fiind așadar mai puțin nocive pentru sănătate. De asemenea, copiii consideră că semnificația unui ambalaj colorat este aceea că produsul nu are niciun efect negativ asupra sănătății (22). Prin urmare, un ambalaj uniformizat, cu aspect simplificat pe cât posibil, nu îi va înșela pe consumatori în privința efectelor reale ale produsului, ci dimpotrivă: potrivit studiilor, un ambalaj simplu provoacă senzații de „plictiseală, miros neplăcut, repulsie, vechime” etc. (23)
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punctul 3.2
Se modifică după cum urmează:
În consecință, în condițiile în care toate pachetele de țigări au același format și gust, prețul va fi unicul criteriu de diferențiere între mărci, ceea ce va duce la sărăcirea lanțului valoric al întregului sector. În momentul în care Dat fiind că prețul va rămâne singurul element competitiv, se va produce o scădere a prețurilor, însă statele membre vor putea aplica accize mai mari, ceea ce va genera venituri care va provoca, pe de o parte, o reducere a veniturilor operatorilor din sector și a volumului veniturilor fiscale ale statelor și, pe de altă parte, dispariția unor locuri de muncă în sector.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punct nou 3.3
Se introduce punctul:
Chiar dacă ambalarea produselor din tutun va fi standardizată, reducând astfel semnele distinctive ale diverșilor producători, un spațiu delimitat pe ambalaj va fi destinat denumirii standardizate a producătorului și a produsului, ale cărui dimensiune, culoare și caractere imprimate vor fi uniformizate. Criteriul de calitate a produsului va rămâne de actualitate, dat fiind că consumatorul va fi totdeauna informat cu privire la întreprinderea de la care provine produsul achiziționat.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punctul 3.3
Se modifică după cum urmează:
Această unică diferențiere posibilă, doar prin preț, va face ca, de exemplu, tutunul de calitate care se cultivă în Uniunea Europeană să nu mai fie atrăgător pentru întreprinderile care dispun de fabrici pe teritoriul Uniunii, întrucât criteriul calității nu va mai juca un rol în achiziționarea foii de tutun, ceea ce, în ciuda celor semnalate de Comisiei în evaluarea impactului, va implica un risc grav pentru locurile de muncă ce depind de această cultură. În prezent, în Uniunea Europeană, recolta de foi de tutun este de 250 000 de tone pe an, cel mai mare producător fiind Italia, cu 89 000 de tone, urmat de Bulgaria, cu 41 056 de tone, de Spania, cu 38 400, și de Grecia, cu 24 240. Această verigă a lanțului generează locuri de muncă pentru 400 000 de persoane, cele mai multe fiind în Bulgaria (110 000 de persoane se ocupă cu cultivarea tutunului), urmată de Polonia (75 100) și de Italia (59 300) (24).
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punctul 3.7
Se modifică după cum urmează:
Pe de altă parte, în propunerea de directivă sunt incluse șaisprezece acte delegate care atribuie Comisiei Europene prerogative de reglementare și decizie privind elementele esențiale specifice ale directivei, chestiune care a fost exclusă în mod expres în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (25). În acest fel, Consiliul, Parlamentul European și parlamentele naționale rămân aproape fără marjă de manevră în ce privește reglementarea aspectelor fundamentale ale directivei.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punct nou 4.1.1
Se introduce un punct nou:
În țările care au suferit de pe urma crizei economice din ultimii ani, precum Letonia, costurile sanitare și economice generate de utilizarea tutunului sunt surprinzător de ridicate: decesele legate de acest tip de consum reprezintă un procentaj de 25 % din totalul deceselor în cazul bărbaților și 4 % în cazul femeilor, 12 % din bolile înregistrate în această țară fiind legate de urmările consumului de tutun. Costurile estimative ale tratamentului pe care îl presupun au atins 29 de milioane de euro, reprezentând 3,27 % din bugetul total al cheltuielilor pentru sănătate. Pierderile de producție ca urmare a absenteismului cauzat de afecțiuni imputabile fumatului ajung la 29,5 %, echivalând, în Letonia, cu un prejudiciu de 12 milioane de euro. De asemenea, decesele premature provocate de fumat generează cheltuieli importante, care se ridică, tot în această țară, la circa 2,5 miliarde de euro, cu alte cuvinte la 9,38 % din PIB (26).
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punctul 4.2
Se modifică după cum urmează:
În plus, această sporire disproporționată a dimensiunilor Aceste avertismentelor de sănătate vor produce următoarele efecte va aduce după sine:
— |
suprimarea unilaterală a menținerea drepturilor legitime de proprietate intelectuală și industrială ale producătorilor, care nu își vor putea utiliza mărcile înregistrate. Potrivit Curtea ții de Justiție a UE consideră că aceste drepturi pot fi limitate, întrucât nu au caracter absolut (27) , producătorii au dreptul să-și utilizeze mărcile comerciale înregistrate și să continue să-și individualizeze produsele, |
— |
nouă restricție în calea concurenței, într-un sector în care diferențierea este deja dificilă, |
— |
încălcarea drepturilor comerciale elementare inerente oricărei activități comerciale legale recunoașterea faptului că sănătatea publică și beneficiile aferente constituie o valoare primordială, care prevalează asupra comercializării tutunului, |
— |
o piedică în calea introducerii de noi produse pe piață de noi produse extrem de nocive pentru sănătatea populației și, în consecință, pentru creșterea economică. |
eliminarea cercetării și a unei posibile sporiri a calității produselor oferite. Se limitează în mod arbitrar intrarea unor noi produse de ultimă generație, fără a se acorda posibilitatea stabilirii unui cadru de reglementare clar, care să contribuie la analizarea reducerii riscurilor pe care le pot aduce aceste produse populației, ceea ce poate reprezenta și o frână în calea generării de bogăție și de locuri de muncă legate de inovarea și cercetarea în domeniul acestor produse. De asemenea, aceste noi produse care ar putea prezenta un risc scăzut nu ar trebui să facă obiectul acelorași restricții care sunt impuse produselor tradiționale.”
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punctul 4.3
Se modifică după cum urmează:
Același lucru se întâmplă și în cazul r Restricțieile privind ingredientele destinate în vederea eliminării gusturilor sau aromelor caracteristice (articolul 6), precum și aspectul vizual al ambalajelor sunt deosebit de importante. Unul dintre criteriile obiective, precum reducerea atractivității tutunului, este foarte relevant pentru anumite categorii de vârstă sau pentru un anumit sex. care nu se întemeiază pe argumente științifice, cum ar putea fi reducerea toxicității sau a capacității de a induce dependență a acestor ingrediente, ci pe un singur criteriu, cât se poate de subiectiv, cum este cel de reducere a forței de atracție a tutunului și pe prejudecăți subiective privind tipul de tutun pe care îl fumează fiecare categorie de vârstă sau sex. Se face dovadă de aceeași subiectivitate atunci când se interzic, în mod arbitrar și fără nicio argumentație, unele formate, cum ar fi țigaretele slim sau subțiri (ceea ce nu a fost inclus în consultarea publică și nu face obiectul raportului de impact), țigaretele scurte, întreaga categorie de țigarete mentolate, când se stabilește o greutate minimă a pungilor de tutun de rulat, se standardizează formatul cutiilor de tutun de rulat sau, și mai evident, atunci când se inventează o nouă categorie de «țigări de foi», fapt ce contravine Directivei 2011/64/UE (28), în vigoare de la 1 ianuarie 2011. Această interzicere a țigaretelor slim și mentolate, foarte consumate în diverse țări europene, ar însemna că consumatorii nu ar mai avea acces la ele și ar fi nevoiți să recurgă la piața de contrabandă pentru a le achiziționa. În plus, este vorba de produse din tutun consumate în cea mai mare parte de fumători adulți; așadar, în acest caz concret, nu se poate aduce argumentul că interdicția servește pentru a preveni accesul minorilor la consumul de tutun. De exemplu, în cazul concret al țigaretelor mentolate, trebuie reamintit că acest tip de tutun este consumat în principal de persoanele în vârstă și că, în plus, nu a fost interzis în țările cu legislații foarte centrate pe lupta împotriva tabagismului, cu dispoziții foarte concrete în ce privește interzicerea anumitor ingrediente, cum ar fi Statele Unite sau Canada; din acest motiv, CESE propune să fie eliminată din propunerea de directivă interdicția legată de țigaretele mentolate.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punctul 4.3.1
Se modifică după cum urmează:
În concluzie, suntem CESE este pe deplin de acord cu propunerea Comisiei de a interzice introducerea pe piață a unor noi produse cu gust de gumă de mestecat, piña colada, mojito și, așa-numitele„candy-flavoured cigarettes”(țigarete cu gust de dulciuri), care ar putea fi destinate în special tinerilor consumatori.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punctul 4.3.2
Se modifică după cum urmează:
O R restricția e excesivă în ce privește ingredientele ar duce la o standardizare a gustului și, prin urmare, la imposibilitatea diferențierii între concurenți, limitând investițiile și posibila lansare de noi produse; toate acestea ar fi în detrimentul consumatorului, care este privat de posibilitatea de a alege. , ceea ce i-ar incita și mai mult pe consumatorii reali și potențiali ai produselor din tutun să se informeze în legătură cu produsele pe care le consumă sau să evite utilizarea acestora, îmbunătățindu-și astfel sănătatea, productivitatea și toți ceilalți factori care influențează în mod decisiv calitatea vieții.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punctul 4.5
Se modifică după cum urmează:
Pe de altă parte, Comisia Europeană include în propunerea sa de directivă măsuri menite să reducă comerțul ilicit cu tutun. Astfel, de exemplu, la articolul 14 din propunere, Comisia Europeană stabilește un sistem de urmărire și trasare, precum și diverse caracteristici de securitate suplimentare, astfel încât în Uniunea Europeană să se vândă doar produse care îndeplinesc dispozițiile directivei. Această măsură va impune o sarcină economică și administrativă disproporționată pe care multe IMM-uri nu și-o vor putea asuma și, departe de a reduce comerțul ilicit, va implica, pentru statele membre, o sarcină administrativă mai mare în ce privește realizarea controlului. În plus, acest sistem nu va servi la frânarea contrabandei și a comerțului ilicit care, în schimb, vor beneficia de pe urma restului măsurilor din propunerea de directivă. În acest sens,CESE consideră că dispozițiile articolului 14 din propunerea de directivă ar trebui să fie identice cu clauzele privind monitorizarea și trasabilitatea incluse în protocolul privind comerțul ilicit, încheiat la sfârșitul anului trecut de Conferința părților (29) a Organizației Mondiale a Sănătății.
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
Punctul 4.6.
Se modifică după cum urmează:
În sfârșit, directiva va acorda Comisiei Europene posibilitatea de a reglementa și modifica, prin multiplicarea actelor delegate, aspecte fundamentale, cum ar fi nivelurile de aditivi, redactarea avertismentelor de sănătate, amplasarea și dimensiunile acestora. În acest sens, statele membre rămân aproape fără nicio marjă de manevră în ce privește reglementarea acestei directive, ceea ce presupune un grad de intervenționism extrem, până acum rareori utilizat în Uniunea Europeană, care încalcă principiile subsidiarității și proporționalității, așa cum susțin deja parlamentele naționale din opt state membre (30) (Italia, Republica Cehă, Grecia, Bulgaria, Danemarca, Portugalia, România și Suedia). În Italia, parlamentul nu doar a semnalat că propunerea contravine acestor principii, ci subliniază, de asemenea, că unele modele de țigarete interzise, cum sunt cele slim sau țigaretele cu conținut redus de gudron pot reprezenta instrumente utile în cadrul unei politici menite să reducă sau să determine renunțarea la obiceiul de a fuma (31).
Rezultatul votului:
Voturi pentru |
: |
69 |
Voturi împotrivă |
: |
157 |
Abțineri |
: |
29 |
(1) Articolul 114 din TFUE are următorul conținut:
„(1) Cu excepția cazului în care tratatele dispun altfel, dispozițiile următoare se aplică în vederea realizării obiectivelor enunțate la articolul 26. Parlamentul European și Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după consultarea Comitetului Economic și Social, adoptă măsurile privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre care au ca obiect instituirea și funcționarea pieței interne”.
(2) A se vedea cauza C-491/01 The Queen v Secretary of State for Health, ex parte British American Tobacco (Investments) Ltd and Imperial Tobacco Ltd.
(3) JO C 128, 18.5.2010, p. 89-93.
(4) Evaluarea impactului (http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/com_2012_788_ia_en.pdf).
(5) Stefan Callan, Smoke Free Partnership, Making Tobacco Tax Trendy Toolkit, 2012, p. 5., http://www.smokefreepartnership.eu/sites/sfp.tttp.eu/files/LV%20-%20Tax%20Toolkit_4.pdf.
(6) Comisia Europeană, Attitudes of Europeans Towards Tobacco,
http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/eurobaro_attitudes_towards_tobacco_2012_en.pdf, p. 84.
(7) JO C 351, 15.11.2012, p. 6-11.
(8) http://www.ash.org.uk/APPGillicit2013.
(9) Evaluarea impactului, p. 15.
(10) Studiul A study on liability and the health costs of smoking, realizat de Comisia Europeană, estimează costurile totale din 2009 (în termeni de asistență medicală, pierderi în producție și vieți omenești) la 544 de miliarde EUR.(http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/tobacco_liability_final_en.pdf, p. 2.
(11) Evaluarea impactului realizată de Comisie.
(12) Moodie C, Hastings G, Joossens L. Young adult smokers’ perceptions of illicit tobacco and the possible impact of plain packaging on illicit tobacco purchasing behaviour. Eur J Public health, publicat online pentru prima dată la 26 martie 2011. DOI:10.1093/eurpub/ckr038., în Claims that Standardised Packaging Would Increase Illicit Trade are Untrue, Smoke Free Partnership, 10 septembrie 2012, http://www.smokefreepartnership.eu/response-to-tobacco-retailers.
(13) A se vedea nota 5.
(14) Carin Hakansta, Organizația Internațională a Muncii, document de lucru Workplace smoking: A Review of National and Local Practical and Regulatory Measures, martie 2004, p. 6, http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---safework/documents/publication/wcms_108424.pdf.
(15) JO C 115, 9.5.2008, p. 172.
(16) Evaluarea impactului – document de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește fabricarea, prezentarea și vânzarea tutunului și a produselor aferente: http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/com_2012_788_ia_en.pdf, p.116.
(17) http://apps.who.int/gb/fctc/PDF/cop5/FCTC_COP5(1)-en.pdf.
(18) Stefan Callan, Smoke Free Partnership, Tabakas nodokļi un nelikumīga tirdzneicība, Making Tobacco Tax Trendy Toolkit, 2012, p.5., http://www.smokefreepartnership.eu/sites/sfp.tttp.eu/files/RO%20-%20Tax%20Toolkit_4.pdf
(19) Comisia Europeană, Attitudes of Europeans Towards Tobacco, http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/eurobaro_attitudes_towards_tobacco_2012_en.pdf, p. 84.
(20) http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=EN
(21) Directiva 2011/64/UE a Consiliului, din 21 de iunie 2011, privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat, JO L 176, 5.7.2011, p. 24-36 .
(22) http://www.cancercampaigns.org.uk/ourcampaigns/theanswerisplain/moreinformation/
(23) The Packaging of Tobacco Products, martie 2012, The Centre for Tobacco Control Research Core, înființat de Cancer Research UK, http://www.cancerresearchuk.org/prod_consump/groups/cr_common/@nre/@new/@pre/documents/generalcontent/cr_086687.pdf, p.40.
(24) A se vedea nota de subsol 11.
(25) JO C 115, 9.5.2008, p. 172.
(26) http://ec.europa.eu/health/tobacco/docs/tobacco_liability_final_en.pdf
(27) Hotărârea CJUE din 17 octombrie 1990 în cauza C-10/89.
(28) Directiva 2011/64/UE a Consiliului din 21 iunie 2011 privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat, JO L 176, 5.7.2011, p. 24-36.
(29) http://apps.who.int/gb/fctc/PDF/cop5/FCTC_COP5(1)-en.pdf.
(30) http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/dossier.do?code=COD&year=2012&number=0366&appLng=EN
(31) Avizul Comisiei pentru afaceri sociale a Parlamentului italian privind documentul COM(2012) 788 final.