EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011XC0204(03)
Publication of an amendment application pursuant to Article 6(2) of Council Regulation (EC) No 510/2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs
Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
JO C 35, 4.2.2011, p. 13–18
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
4.2.2011 |
RO |
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene |
C 35/13 |
Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
2011/C 35/07
Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.
CERERE DE MODIFICARE
REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI
CERERE DE MODIFICARE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 9
„PÉLARDON”
NR. CE: FR-PDO-0205-0140-13.03.2008
IGP ( ) DOP ( X )
1. Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării:
— |
|
Denumirea produsului |
— |
|
Descrierea produsului |
— |
|
Aria geografică |
— |
|
Dovada originii |
— |
|
Metoda de obținere |
— |
|
Legătură |
— |
|
Etichetare |
— |
|
Cerințele naționale |
— |
|
Altele (de precizat) |
2. Tipul modificării (modificărilor):
— |
|
Modificare a documentului unic sau a fișei-rezumat |
— |
|
Modificare a caietului de sarcini al DOP sau al IGP înregistrate, pentru care nu s-a publicat niciun document unic și nicio fișă-rezumat |
— |
|
Modificare a caietului de sarcini care nu generează nicio modificare a documentului unic publicat [articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
— |
|
Modificare temporară a caietului de sarcini ca urmare a adoptării unor măsuri sanitare sau fitosanitare obligatorii de către autoritățile publice [articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006] |
3. Modificare (modificări):
3.1. Punctul 3 din caietul de sarcini:
Grupul de producători a solicitat adăugarea la aria geografică a următoarelor comune: ALTIER, CALVISSON, CAMBON-ET-SALVERGUES, VISSEC. Teritoriul acestor comune prezintă caracteristicile specifice denumirii de origine.
3.2. Punctul 5 din caietul de sarcini:
Punctul 5 din caietul de sarcini, referitor la descrierea metodei de obținere a produsului, și punctul 5.2 din documentul unic, referitor la specificul produsului, se completează cu următoarele dispoziții:
|
[…] În afară de materiile prime lactate, singurele ingrediente și singurii adjuvanți tehnologici sau aditivi autorizați în lapte și pe parcursul preparării sunt cheagul, culturile inofensive de bacterii, de drojdii și de mucegaiuri, clorura de calciu și sarea. |
|
[…] Se interzice concentrarea laptelui prin eliminarea parțială a părții apoase înainte de coagulare. |
|
[…] Operațiunea de închegare a laptelui trebuie să se realizeze exclusiv cu cheag. |
|
[…] Sunt interzise utilizarea covăselii congelate, congelarea materiilor prime, a produselor în curs de fabricație și a brânzeturilor. |
|
[…] Se interzice conservarea în atmosferă modificată a brânzeturilor proaspete și a brânzeturilor în curs de maturare. |
Utilizarea metodelor de tratare și a aditivilor pentru brânză făcea obiectul unei reglementări generale.
S-a constatat însă că anumite tehnici noi, dintre care un anumit număr privesc metodele de tratare și aditivii, cum ar fi microfiltrarea, concentrarea parțială a laptelui sau enzimele de maturare, pot avea consecințe asupra caracteristicilor brânzei de origine protejată. Anumiți aditivi enzimatici par în mod special incompatibili cu menținerea caracteristicilor esențiale ale produselor protejate de o denumire de origine.
Prin urmare, a devenit necesară precizarea, în caietele de sarcini ale denumirilor de origine protejate, la punctele 4-5, a practicilor actuale privind utilizarea tratamentelor și aditivilor în lapte și la fabricarea brânzeturilor, pentru a se evita ca practicile viitoare care nu se încadrează să modifice caracteristicile brânzeturilor cu denumire de origine.
În urma examinării solicitării la nivel național, autoritățile franceze consideră că cererea de modificare adresată de Sindicatul producătorilor de Pélardon, organizație îndreptățită să propună această modificare, îndeplinește condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare.
3.3. Punctul 8 din caietul de sarcini:
S-a adăugat obligativitatea aplicării mențiunii „Denumire de origine protejată” și a siglei DOP.
Au fost precizate condițiile pe care trebuie să le îndeplinească un produs „Pélardon” pentru a beneficia de mențiunea „fermier”.
DOCUMENT UNIC
REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI
„PÉLARDON”
NR. CE: FR-PDO-0205-0140-13.03.2008
IGP ( ) DOP ( X )
1. Denumire:
„Pélardon”
2. Statul membru sau țara terță:
Franța
3. Descrierea produsului agricol sau alimentar:
3.1. Tip de produs:
Clasa 1.3: |
Brânzeturi |
3.2. Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:
Brânza care beneficiază de denumirea de origine controlată „Pélardon” este o brânză de capră cu pastă moale, obținută prin coagulare lentă, în principal lactică, și prin scurgerea spontană a laptelui de capră crud, integral, nestandardizat la nivel de conținut în proteine și grăsimi. Laptele utilizat trebuie să provină de la capre din rasele Alpine, Saanen, Rove sau încrucișări ale acestor rase.
Forma brânzei este cilindrică, cu marginile rotunjite. La unsprezece zile după închegare, greutatea sa este mai mare de 60 de grame, diametrul este cuprins între 60 și 70 mm, iar înălțimea se situează între 22 și 27 mm. Brânza conține minimum 40 de grame materie uscată la 100 de grame de brânză și 45 de grame materie grasă la 100 de grame de brânză, după uscarea completă.
Crusta este fină, acoperită parțial sau total de mucegaiuri de culoare galben-deschis, albe sau albastre. Pasta este de culoare albă sau de culoarea untului, cu textură omogenă și cu aspect neted atunci când este tăiată; poate deveni casantă după o maturare prelungită.
3.3. Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):
Nu se aplică.
3.4. Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):
Hrana caprelor se bazează pe pășunatul liber.
Sunt permise distribuția fânului și completarea rației cu cereale și îngrășăminte. Completarea, precum și hrana interzisă, fac obiectul reglementării.
3.5. Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:
Toate operațiunile de producție a materiei prime, de fabricație, de maturare și de ambalare a produsului Pélardon trebuie să se desfășoare în cadrul ariei geografice definite.
3.6. Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:
Ambalarea trebuie să se facă în zonă, astfel încât să se asigure trasabilitatea și menținerea calității produsului.
Se interzice conservarea în atmosferă modificată a brânzeturilor proaspete și a brânzeturilor în curs de maturare.
3.7. Norme specifice privind etichetarea:
Brânza propusă spre vânzare consumatorilor trebuie să prezinte obligatoriu o etichetă, cu excepția loturilor prezentate în ambalaj unic, care pot avea o singură etichetă atunci când sunt destinate vânzării către consumatorul final.
Etichetarea trebuie să includă denumirea de origine înscrisă cu caractere de dimensiune cel puțin egală cu două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care figurează pe etichetă, precum și mențiunea „Denumire de origine protejată”, sigla DOP, mențiunile „fromage fermier”, „fabrication fermière” sau orice altă mențiune care indică producția la fermă, în cazul în care sunt îndeplinite condițiile necesare.
4. Descrierea succintă a delimitării ariei geografice:
Aria geografică se situează pe o porțiune din următoarele departamente:
— |
Aude: comunele Aragon, Bize-Minervois, Brousses-et-Villaret, Bugarach, Cabrespine, Camps-sur-l'Agly, Caudebronde, Caunes-Minervois, Caunettes-en-Val, Citou, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cuxac-Cabardès, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Fajac-en-Val, Félines-Termenès, Fontiers-Cabardès, Fournes, Fraisse-Cabardès, Ilhes-Cabardès (Les), Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Lastours, Limousis, Maisons, Mas-Cabardès, Massac, Mayronnes, Miraval-Cabardès, Montgaillard, Montjoi, Montolieu, Mouthoumet, Palairac, Rieux-en-Val, Roquefère, Rouffiac-des-Corbières, Saint-Denis, Saint-Pierre-des-Champs, Sallèles-Cabardès, Salsigne, Salza, Saint-Martin-des-Puits, Soulatgé, Talairan, Taurize, Termes, Tourette-Cabardès (Les), Trassanel, Trausse, Vignevieille, Villanière, Villar-en-Val, Villardonnel, Villeneuve-Minervois, Villerouge-Termenès, Villetritouls; |
— |
Gard: comunele Aigaliers, Aiguèze, Alès, Allègre (secțiunile B1-B6, C1-C4), Alzon, Anduze, Argilliers, Arphy, Arre, Arrigas, Aujac, Aulas, Aumessas, Avèze, Bagard (secțiunile AB, AC, AD, AE, AN), Barjac (secțiunile B1-B6), Baron, Bastide-d'Engras (La), Belvezet, Bernis (secțiunile ZI, ZH, ZL, ZM, ZN, ZO, ZP), Bessèges, Bez-et-Esparon, Blandas, Bonnevaux, Bordezac, Boucoiran-et-Nozières, Bouquet, Bragassargues, Branoux-les-Taillades, Bréau-et-Salagosse, Brouzet-lès-Alès, Brouzet-lès-Quissac, Bruguière (La), Cabrières, Cadière-et-Cambo (La), Calmette (La), Calvisson (secțiunile A și F), Cannes-et-Clairan, Capelle-et-Masmolène (La), Carnas, Carsan, Cassagnoles, Castillon-du-Gard, Caveirac, Cavillargues, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Clarensac, Collias, Collorgues, Colognac, Combas, Concoules, Connaux, Conqueyrac, Corbès, Corconne, Cornillon, Courry, Crespian, Cros, Dions, Domessargues, Dourbies, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Estréchure (L'), Euzet, Flaux, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontarèches, Fressac, Cagnières, Gajan, Garn (Le), Gaujac, Générargues, Génolhac, Goudargues, Grand-Combe (La), Issirac, Lamelouze, Langlade, Lasalle, Laval-Pradel, Laval-Saint-Roman, Lédenon (secțiunile B1, B2, C1-C3, D1-D3, E1), Liouc, Logrian-Florian, Lussan, Mages (Les), Malons-et-Elze, Mandagout, Marguerittes (secțiunile AB, AC, AD, BC, BD, BE, BH), Mars, Martinet (Le), Maruèjols-lès-Gardon, Massillargues-Attuech (secțiunile AD, AE), Mauressargues, Méjannes-le-Clap, Meyrannes, Mialet, Milhaud (secțiunile AB, AC, AD, AE, AH, AI), Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Montagnac, Montaren-et-Saint-Médiers, Montclus, Montdardier, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulezan, Nîmes (secțiunile AB, AC, AD, AE, AH, AI, AM, AN, AO, AP, AR, AS, AT, AV, AW, AX, AY, AZ, BA, BC, BD, BE, BH, BI, BK, BL, BM, BN, BO, BP, BR, BS, BT, BV, BX, BY, CE), Notre-Dame-de-la-Rouvière, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Parignargues, Peyremale, Peyroles, Pin (Le), Plantiers (Les), Pommiers, Pompignan, Ponteils-et-Brésis, Portes, Pougnadoresse, Poulx, Pouzilhac, Puechredon, Pujaut (secțiunile A1, A4, B1-B3, C3), Quissac, Remoulins, Rivières, Robiac-Rochessadoule, Rochefort-du-Gard (secțiunile A1-A3), Rochegude (secțiunile B1-B4), Rogues, Roque-sur-Cèze (La), Roquedur, Rousson (secțiunile AA, AB, AC, AD, AE, AH, AI, AK, AL, AM, AN, AO, AP AR, AS, AT AW, AX, CC, CD, CE, CH, CI, CK, CL), Rouvière (La), Sabran, Saint-Alexandre (secțiunile C1, C2, D2), Saint-Ambroix, Saint-André-d'Olérargues, Saint-André-de-Majencoules, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Bauzély, Saint-Bénezet, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Brès, Saint-Bresson, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Geniès-de-Malgoires, Saint-Gervais, Saint-Hilaire-d'Ozilhan, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjean (secțiunile B1-B3, C1-C3, ZB), Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-la-Nef, Saint-Julien-de-Peyrolas (secțiunile A1, A2, C2), Saint-Julien-les-Rosiers, Saint-Just-et-Vacquières, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Laurent-le-Minier, Saint-Mamert-du-Gard, Saint-Marcel-de-Careiret, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Maximin, Saint-Michel-d'Euzet, Saint-Nazaire-des-Gardies (secțiunile A1, A2, A3), Saint-Paul-la-Coste, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson (secțiunile AM, AN), Saint-Privat-de-Champclos, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sauveur-Camprieu, Saint-Sébastien-d'Aigrefeuille, Saint-Siffret, Saint-Théodorit, Saint-Victor-des-Oules, Saint-Victor-la-Coste, Sainte-Anastasie, Sainte-Cécile-d'Andorge, Sainte-Croix-de-Caderle, Salazac, Salles-du-Gardon, Sanilhac-Sagriès, Sardan, Saumane, Sauve, Sauveterre (secțiunile AA, AB, AO, AN, BB, BE, BH, BI), Sauzet, Sénéchas, Serviers-et-Labaume, Seynes, Soudorgues, Soustelle, Sumène, Tharaux, Thoiras, Tornac, Tresques (secțiunile AB, AC, AP, AR), Uzès, Vabres, Vallabrix, Vallérargues, Valleraugue, Valliguières, Verfeuil, Vernarède (La), Vers-Pont-du-Gard, Vic-le-Fesq, Vigan (Le), Villeneuve-lès-Avignon (secțiunile AB, AC, AD, AE, AV), Vissec; |
— |
Hérault: comunele Agel, Agonès, Aigne, Aigues-Vives, Aires (Les), Arboras, Argelliers, Assas, Assignan, Aumelas, Avène, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Bédarieux, Berlou, Boisset, Boissière (La), Bosc (Le), Bousquet-d'Orb (Le), Brenas, Brissac, Cabrerolles, Cabrières, Cambon-et-Salvergues (secțiunile OE, OF, OG, OH, OI), Camplong, Carlencas-et-Levas, Castanet-le-Haut, Caunette (La), Causse-de-la-Selle, Caussiniojouls, Cazevieille, Cazilhac, Ceilhes-et-Rocozels, Celles, Cessenon-sur-Orb (secțiunile AN, AO, AP, AR, AS, AT, AW), Cesseras, Claret, Clermont-l'Hérault, Colombières-sur-Orb, Combaillaux, Combes, Courniou, Dio-et-Valquières, Faugères, Félines-Minervois, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-les-Verreries, Ferrières-Poussarou, Fontanès, Fos, Fozières, Fraïsse-sur-Agout, Ganges, Gorniès, Grabels, Graissessac, Hérépian, Joncels, Lacoste, Lamalou-les-Bains, Laroque, Lauret, Lauroux, Lavalette, Liausson, Lieuran-Cabrières, Livinière (La), Lodève, Lunas, Mas-de-Londres, Matelles (Les), Mérifons, Minerve, Mons, Montarnaud, Montesquieu, Montoulieu, Montpeyroux, Moules-et-Baucels, Mourèze, Murles, Murviel-les-Montpellier, Neffiès, Notre-Dame-de-Londres, Octon, Olargues, Olmet-et-Villecun, Pardailhan, Pégairolles-de-Buèges, Pégairolles-de-l'Escalette, Péret, Pézènes-les-Mines, Pierrerue (secțiunile AB, AC, AD, AE, AH, AI, AK), Plans (Les), Poujol-sur-Orb (Le), Poujols, Pradal (Le), Prades-sur-Vernazobre (secțiunile AB, AC, AD, AE, AI, AH, AK, AL, AM, AV, AW, AX, AY), Prades-le-Lez, Premian, Puech (Le), Puéchabon, Rieussec, Riols, Roquebrun, Roqueredonde, Roquessels, Rosis, Rouet, Roujan (secțiunile AL, AM, AN, AO), Saint-André-de-Buèges, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Bauzille-de-Putois, Saint-Chinian (secțiunile AI, AK, AL, AM, AN, AO, AP), Saint-Clément-de-Rivière, Saint-Etienne-d'Albagnan, Saint-Etienne-de-Gourgas, Saint-Etienne-Estrechoux, Saint-Gely-du-Fesc, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Guiraud, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arcon, Saint-Martin-de-Londres, Saint-Mathieu-de-Treviers, Saint-Maurice-Navacelles (secțiunile AB, AK, AL, AM, AN, AO), Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pargoire (secțiunile AO, AP, AR, AS, AT, AX), Saint-Paul-et-Valmalle, Saint-Pierre-de-la-Fage, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Privat, Saint-Saturnin, Saint-Vincent-d'Olargues, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Salasc, Sauteyrargues, Siran, Sorbs (secțiunea AE), Soubès, Soumont, Taussac-la-Billière, Tour-sur-Orb (La), Triadou (Le), Usclas-du-Bosc, Vacquières, Vailhan, Vailhauquès, Valflaunès, Valmascle, Vélieux, Vieussan, Villemagne, Villeneuvette, Villeveyrac (secțiunile B1-B3, C1-C3, C5, D8), Viols-en-Laval, Viols-le-Fort; |
— |
Lozère: comunele Altier, Barre-des-Cévennes, Bassurels, Bastide-Puylaurent (La), Bédouès, Bondons (Les), Cassagnas, Cocurès, Collet-de-Dèze (Le), Florac (secțiunile A, AA, AB, AC, B1-B4, C1, C2), Fraissinet-de-Fourques (secțiunile A3-A5, B1-B4, C1-C3, D1), Fraissinet-de-Lozère, Gabriac, Gatuzières (secțiunile C1, C2, D1-D3, E1, E2, F1-F3), Ispagnac (secțiunile B1-B5, C, D1, D2, E2), Meyrueis (secțiunile C2, C4, D1-D8, E1-E4, F1-F9, G1-G9, H4, H5, 1), Moissac-Vallée-Française, Molezon, Pied-de-Borne, Pompidou (Le), Pont-de-Montvert (Le), Pourcharesses, Prévenchères, Quézac (secțiunile B1, B2, B6, C1, C2, E1-E3, D1-D3), Rousses (Les), Saint-Andéol-de-Clerguemort, Saint-André-Capcèze, Saint-André-de-Lancize, Saint-Etienne-du-Valdonnez (secțiunile AA, B1, B2, C1, C2, D), Saint-Etienne-Vallée-Française, Saint-Frézal-de-Ventalon, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Hilaire-de-Lavit, Saint-Julien-d'Arpaon, Saint-Julien-des-Points, Saint-Laurent-de-Trèves (secțiunile A2, A3, B1-B6, C1-C3), Saint-Martin-de-Boubaux, Saint-Martin-de-Lansuscle, Saint-Maurice-de-Ventalon, Saint-Michel-de-Dèze, Saint-Privat-de-Vallongue, Sainte-Croix-Vallée-Française, Salle-Prunet (La), Vebron (secțiunile C1-C8, D1-D5), Vialas, Villefort; |
și pe teritoriul unei comune din Tarn: Murat-sur-Vèbre (secțiunile I1-I4).
5. Legătura cu aria geografică:
5.1. Specificitatea ariei geografice:
Aceasta este constituită: la nord, de văile munților Cévennes, de la marginea platourilor Causses până la câmpiile viticole; la est și în centru de masivele calcaroase cu garigă din Gard și Hérault; spre vest, aria este constituită din văile înalte ale râurilor Lergue, Orb, Jaur și de versantul de sud al Montagne Noire situat în climat mediteraneean; la sud se află centrul zonei muntoase Hautes Corbières limitată la sud de Grau de Maury.
Aria geografică se distinge printr-un climat tipic mediteraneean cu temperaturi ridicate, la care se adaugă precipitații abundente și neregulate, concentrate primăvara și toamna, care determină o puternică secetă estivală. Este vorba în principal de zone de munte și de garigă, așadar zone dificile, unde poate fi practicată creșterea animalelor de țară. De altfel, aria geografică astfel definită corespunde modului de creștere, deoarece hrana caprelor se bazează pe pășunatul liber. Caprele trebuie să aibă acces regulat la pășuni, timp de cel puțin 210 zile pe an în cazul fermelor situate la o altitudine mai mică de 800 de metri și cel puțin 180 de zile în cazul fermelor situate la o altitudine mai mare.
Crescătorul trebuie să dispună de o suprafață de cel puțin 2 000 m2 de pășune îngrădită sau deschisă, situată în aria geografică. Furajele disponibile pe pășune sunt reprezentate de plante spontane anuale sau perene, arborescente sau erbacee, pășuni permanente cu floră autohtonă și pășuni temporare de graminee, leguminoase sau mixte.
5.2. Specificitatea produsului:
Pélardon este o brânză fabricată din lapte de capră crud, integral, nestandardizat la nivel de conținut în proteine și grăsimi. În lapte se adaugă fermenți lactici, folosindu-se zerul provenit din fabricația anterioară. Utilizarea fermenților selecționați din comerț nu este autorizată decât la începutul lactației, în cazul întreruperii fabricației sau pentru operatorii care colectează laptele.
Datorită pășunatului liber, laptele este îmbogățit natural cu compuși aromatici și microfloră endemică, care variază în funcție de anotimp și de plantele de pe pășune.
Aceste componente care îmbogățesc laptele crud amplifică specificitatea brânzei.
Închegarea laptelui se face prin acidificare lentă, datorită activității florei de acidificare și în funcție de temperatura și de starea laptelui.
Punerea în formă respectă structura cheagului: acesta nu este tăiat înainte de punerea în formă, iar punerea în formă se face manual, individual sau cu ajutorul unui repartitor.
În această etapă se determină textura pastei, care trebuie să fie fină, precum și evoluția acidității brânzei, care nu trebuie să mascheze specificitatea produsului. Calitatea florei de acidificare este fundamentală.
Pélardon este o brânză cu crustă cu cultură de mucegai. Acesta prezintă arome vegetale variate și arome lactice de capră, care exprimă specificitatea produselor de țară. Acestora li se pot adăuga note specifice locurilor de fabricație și anotimpurilor. Gestionarea atentă a umidității și a temperaturii definește maturarea pastei și proteoliza, ceea ce permite o expresie optimă a specificității produsului.
5.3. Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):
Originile brânzei Pélardon în Languedoc sunt foarte vechi. Originea cea mai plauzibilă a denumirii ar putea fi cea menționată de Pliniu, celebrul naturalist, care pomenește de „Péraldou”, o brânză foarte apreciată pentru gustul său deosebit. Această denumire ar putea proveni din cuvântul „pèbre”, piper, datorită gustului său picant. O altă mențiune este cea făcută de abatele Boissier de Sauvages în dicționarul său din 1756, unde apare sub denumirea de „Péraldou”. De-a lungul anilor, modul de fabricație a brânzei Pélardon a cunoscut doar foarte puține schimbări.
Pélardon este o brânză care păstrează o legătură puternică cu originile sale, prin adaptarea creșterii caprelor la specificul terenului. Este vorba despre un tip de creștere care pune în valoare peisajul și care beneficiază de prezența unor formațiuni vegetale specifice, întâlnite în partea de sud-est a masivului central: păduri de tufani și de stejari mediteraneeni, castani și pini, dar și machi de sol acid și garigă de sol calcaros.
Creșterea caprelor implică utilizarea unor vaste spații de pășunat (59 000 de hectare de pășune și de teren împădurit). Mediul natural exercită așadar o influență puternică asupra produsului, la aceasta adăugându-se iscusința crescătorilor.
Creșterea caprelor, asociată culturilor de fructe mici și de castane, de exemplu, contribuie la menținerea unor activități agricole rurale în cadrul acestor peisaje greu accesibile, marcate de un relief puternic. De asemenea, în zonele de garigă, creșterea caprelor permite menținerea unui peisaj tipic, animalele păscând în spații care, în absența lor, ar fi sortite abandonului.
Acest puternic specific natural care imprimă un caracter aparte laptelui folosit la fabricarea produsului, asociat metodelor de creștere și tehnicilor de producție deosebite, marchează legătura puternică dintre brânza Pélardon și zona sa de origine, ceea ce îi conferă o specificitate incontestabilă.
Trimitere la publicarea caietului de sarcini:
[Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]
https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPelardon.pdf
(1) JO L 93, 31.3.2006, p. 12.