This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013PC0893
Proposal for a COUNCIL DIRECTIVE on the placing on the market of food from animal clones
Propunere de DIRECTIVĂ A CONSILIULUI privind introducerea pe piață a alimentelor provenite de la animale rezultate din clonare
Propunere de DIRECTIVĂ A CONSILIULUI privind introducerea pe piață a alimentelor provenite de la animale rezultate din clonare
/* COM/2013/0893 final - 2013/0434 (APP) */
Propunere de DIRECTIVĂ A CONSILIULUI privind introducerea pe piață a alimentelor provenite de la animale rezultate din clonare /* COM/2013/0893 final - 2013/0434 (APP) */
EXPUNERE DE MOTIVE 1. CONTEXTUL PROPUNERII 1.1. Contextul propunerii Clonarea este o tehnică relativ nouă de
reproducere asexuată a animalelor, rezultând copii genetice aproape
identice ale animalelor clonate, adică fără modificări ale
genelor. Clonarea este o tehnică nouă în
producția de alimente. Prin urmare, în temeiul actualului cadru
legislativ, alimentele provenite de la animalele rezultate din clonare
intră în domeniul de aplicare al Regulamentului privind alimentele noi[1] și, prin urmare,
fac obiectul autorizării înainte de introducerea pe piață,
bazată pe o evaluare a riscurilor în materie de siguranță. În 2008, Comisia a prezentat o propunere[2] de eficientizare a
procedurii de autorizare prevăzut de Regulamentul privind alimentele
noi. În cadrul procedurii legislative, legislatorii au urmărit să
modifice propunerea pentru a introduce norme specifice privind clonarea[3]. Încă nu s-a ajuns
la niciun acord privind domeniul de aplicare și caracteristicile acestor
elemente adăugate, astfel încât propunerea nu a fost adoptată de
colegislatori după o conciliere eșuată în martie 2011. În
consecință, Comisia a fost invitată să
pregătească o propunere legislativă privind clonarea în cadrul
producției de alimente, pe baza unei evaluări a impactului în afara
cadrului Regulamentului privind alimentele noi[4]. Autoritatea Europeană pentru Siguranța
Alimentară (EFSA) a
concluzionat că nu există niciun indiciu privind existența
vreunei diferențe între siguranța alimentară a cărnii
și a laptelui provenite de la animale rezultate din clonare și de la
descendenții acestora și siguranța cărnii și a
laptelui provenite de la animale reproduse prin mijloace convenționale. Cu toate acestea, EFSA a identificat existența unor pericole
pentru bunăstarea animalelor legate de slaba eficiență a
tehnicii. Ea și-a actualizat avizul privind clonarea animalelor ultima
dată în 2012[5]
și a concluzionat că cunoștințele științifice
disponibile în prezent referitoare la clonare sunt mai bogate, dar că,
totuși, eficiența ei rămâne mică în raport cu alte tehnici
de reproducere. 1.2. Obiectivele propunerii Obiectivul prezentei propuneri este de a aborda
percepțiile consumatorilor privind utilizarea alimentelor obținute de
la animale rezultate din clonare. 1.3. Cadrul de reglementare Clonarea animalelor este o tehnică nouă
în producția de alimente. Astfel, în prezent, alimentele obținute de la
animale rezultate din clonare intră în domeniul de aplicare al
Regulamentului privind alimentele noi. În temeiul acestui regulament,
alimentele care sunt obținute prin tehnici noi pot fi comercializate numai
după o autorizare specifică. O astfel de autorizare prealabilă
introducerii pe piață trebuie să se bazeze pe o evaluare
favorabilă a riscului pentru siguranța alimentară, care se
realizează de către EFSA. Nu a fost transmisă niciodată
vreo cerere de autorizare de introducere pe piață a vreunui aliment
produs prin intermediul tehnicii de clonare. 1.4. Coerența cu alte
politici și obiective ale Uniunii Prezenta inițiativă răspunde
preocupărilor menționate mai sus, evitând în același timp
sarcinile inutile pentru fermierii din fermele de creștere și de
reproducere, precum și pentru operatorii economici din sectorul alimentar
stabiliți în Uniune și în țări terțe. Propunerea
prevede o suspendare pe teritoriul Uniunii a comercializării alimentelor
provenite de la animale rezultate din clonare. Interdicțiile provizorii de comercializare a
alimentelor provenite de la animale rezultate din clonare completează
suspendarea utilizării tehnicii în scopuri agricole și a comercializării
animalelor vii rezultate din clonare propuse într-o măsură
paralelă. Interzicerea provizorie a comercializării alimentelor
provenite de la animale rezultate din clonare este, de asemenea, revizuită
în mod regulat, pentru a se ține seama de schimbările potențiale
ale percepțiilor consumatorilor în ceea ce privește clonarea corelate
cu preocupările legate de bunăstarea animalelor și de
evoluțiile de pe plan internațional. 2. REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI 2.1. Procedura de consultare 2.1.1 Metodele de consultare și
principalele sectoare vizate Consultările au implicat state membre,
părți interesate și parteneri comerciali din țări
terțe. Comitetul permanent pentru lanțul alimentar
și sănătatea animală a fost principalul forum de
discuții cu statele membre. În plus, toate statele membre au completat un
chestionar specific privind clonarea pe teritoriul lor. Părțile interesate au fost consultate în
cadrul Grupului consultativ pentru lanțul alimentar. Au participat 22 de
organizații reprezentând toate sectoarele în cauză (fermieri din
fermele de creștere și de reproducere a animalelor, industria
alimentară, distribuitori, consumatori și activiști pentru
drepturile animalelor). În plus, au avut loc 5 reuniuni tehnice cu
organizații reprezentând fermierii din fermele de creștere și de
reproducere a animalelor, precum și industria alimentară. Un chestionar specific a fost trimis la 15
parteneri comerciali majori din țări terțe
din care au răspuns 13. Publicul general a fost consultat prin intermediul
Inițiativei pentru o elaborare interactivă a politicilor în martie 2012.
Acest instrument are aproximativ 6 000 de abonați, dintre care au
răspuns 360[6].
Clonarea a fost abordată în două sondaje
Eurobarometru: un studiu specific din 2008 referitor la clonare[7] efectuat în 27 de state
membre și un sondaj din 2010 referitor la biotehnologie[8] conținând
întrebări specifice cu privire la clonare efectuat în 27 de state membre
și în 5 țări care nu sunt membre ale Uniunii Europene. Raportul specific din 2008 referitor la clonare al
Grupului european pentru etică în domeniul științei și al
noilor tehnologii (EGE) [9]
a exprimat îndoieli cu privire la posibilitatea de a justifica clonarea
animalelor în scopuri agricole, „având în vedere nivelul actual al
problemelor în materie de suferință și sănătate la
mamele-surogat și la animalele rezultate din clonare”. EGE a
concluzionat, de asemenea, că a „nu consideră că există
argumente convingătoare care să justifice producerea de alimente din
clone și descendenți ai acestora”. 2.1.2 Sinteza răspunsurilor
și modul în care acestea au fost luate în considerare Statele membre au confirmat faptul că, în
prezent, în Uniune nu se clonează animale în scopul producției de
alimente. Sectoarele economice implicate (creșterea și reproducerea
animalelor, industria alimentară) au indicat că, în prezent, nu au
niciun interes să producă alimente obținute de la animale
rezultate din clonare. Argentina, Australia, Brazilia, Canada și
Statele Unite ale Americii au confirmat că pe teritoriul lor se
clonează animale, dar nu au putut indica în ce măsură. În Brazilia,
Canada și Statele Unite ale Americii, animalele rezultate din clonare sunt înregistrate de societăți
private. În Canada, situația juridică privind
clonarea este similară cu cea din Uniune și anume: alimentele
provenite de la animale rezultate din clonare sunt considerate noi și
necesită autorizație înainte de introducerea pe piață.
Argentina, Australia, Brazilia, Canada, Noua Zeelandă, Paraguay și Statele
Unite ale Americii au evidențiat faptul că măsurile ar trebui
să fie bazate pe date științifice. În plus, ele au accentuat
faptul că măsurile nu ar trebui să fie mai restrictive pentru
comerț decât este necesar pentru a se îndeplini obiective legitime. Cetățenii Uniunii, pe de altă
parte, au o percepție în general negativă referitoare la utilizarea
tehnicii de clonare în scopul producerii de animale în scopuri agricole. Prin
urmare, consumatorii nu ar dori să consume alimente obținute de la
animale rezultate din clonare. Prezenta inițiativă ține cont de
rezultatele consultărilor. Ea abordează preocupările justificate
într-o manieră proporțională și ia în considerare limitele
competențelor conferite Uniunii prin tratate. 2.1.3 Expertiza externă În 2008, Autoritatea Europeană pentru
Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz privind clonarea. El s-a
concentrat pe animalele rezultate din clonare, pe descendenții acestora
și pe produselor obținute de la aceste animale. Avizul a fost
actualizat prin trei declarații în 2009, 2010 și 2012[10]. Pe baza datelor
disponibile, EFSA a considerat că problemele din sfera
bunăstării animalelor privesc sănătatea mamelor-surogat
(care poartă embrionii rezultați din clonare) și a animalelor
rezultate din clonare. Mamele-surogat sunt afectate în special de
disfuncții ale placentei, ceea ce contribuie la frecvența mare a
avorturilor. Aceasta contribuie, printre altele, la eficiența mică a
tehnicii (6-15 % pentru bovine și 6 % pentru porcine) și la
necesitatea de a implanta embrioni rezultați din clonare mai multor
mame-surogat pentru a se obține un animal rezultat din clonare. În plus,
anomaliile embrionilor rezultați din clonare și dimensiunile
neobișnuit de mari ale descendenților determină nașteri
dificile și decese neonatale. Tehnica de clonare este grevată de o
rată mare a mortalității. Pe de altă parte, EFSA a menționat în
repetate rânduri că clonarea nu are influență asupra
siguranței cărnii și laptelui obținut de la animalele
rezultate din clonare. 2.2. Evaluarea
impactului[11] Pe baza experienței dobândite în cadrul procedurii legislative
care a eșuat în martie 2011 și a pozițiilor exprimate de
către părțile interesate, au fost evaluate patru opțiuni.
Opțiunea 4 a inclus, printre altele, suspendarea temporară a
introducerii pe piață a alimentelor provenite de la animale rezultate
din clonare. În urma analizei celor patru opțiuni și luând în considerare
impactul acestora și obiectivele urmărite, acest element al
opțiunii 4 a fost utilizat ca bază pentru prezenta propunere. Impactul
acestuia asupra operatorilor din sectorul alimentar (OSA) al Uniunii și
asupra comerțului este limitat, deoarece comerțul, în cazul în care
există, este probabil să fie nesemnificativ, dat fiind că OSA nu
au niciun interes să comercializeze alimente provenite de la animale
rezultate din clonare. Această opțiune are un impact pozitiv
asupra cetățenilor: preocupările lor privind bunăstarea
animalelor vor fi soluționate întrucât pe piața Uniunii nu vor fi
comercializate alimente provenite de la animale rezultate din clonare. 3. ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII 3.1. Temeiul juridic Tratatul nu prevede, pentru adoptarea prezentei
directive, alte competențe decât cele prevăzute la articolul 352.
Prezenta directivă abordează preocupările consumatorilor legate
de bunăstarea animalelor legate de utilizarea unei tehnici de reproducere
care nu are niciun impact asupra siguranței sau a calității
alimentului produs, în schimb implică suferința animalelor.
Articolul 169 din TFUE invită Uniunea să promoveze interesele
consumatorilor atunci când adoptă măsuri în temeiul articolul 114
în contextul definitivării pieței interne. Articolul 13 din TFUE
prevede că, în elaborarea și punerea în aplicare a politicii Uniunii
privind piața internă, statele membre și Uniunea trebuie să
respecte pe deplin cerințele referitoare la bunăstarea animalelor,
întrucât acestea sunt ființe sensibile. În conformitate cu
jurisprudența constantă[12],
alegerea articolului 114 din TFUE drept temei juridic este
justificată în cazul în care există diferențe între
reglementările naționale care pot să împiedice funcționarea
pieței interne. Recurgerea la dispoziția respectivă este, de
asemenea, posibilă în cazul în care scopul este acela de a preveni apariția
unor astfel de obstacole în calea comerțului, care rezultă din
evoluția divergentă a legislațiilor naționale. Cu toate
acestea, apariția unor astfel de obstacole este probabilă, iar
măsura în cauză trebuie să fie concepută astfel încât să
le prevină. În cazul de față, nu a fost descoperită nicio divergență
actuală sau probabilă între legislațiile naționale. În
plus, în cadrul concilierii
menționate la punctul 1.1. de mai sus, statele membre și-au exprimat
dorința ca la nivelul UE să se adopte măsuri privind clonarea,
dar nu au specificat ce tip de măsuri naționale ar pune în aplicare
în absența unei inițiative a UE. 3.2. Principiul
subsidiarității În cazul în care s-ar adopta măsuri izolate
de către statele membre cu privire la alimentele provenite de la animale
rezultate din clonare, ele ar putea determina perturbări ale piețelor
în cauză. În plus, măsura se referă la controalele importurilor.
În consecință, este necesar să se asigure că se aplică
aceleași condiții și, prin urmare, este necesară abordarea
chestiunii la nivelul Uniunii. 3.3. Principiul
proporționalității Clonarea animalelor în producția de alimente nu are beneficii
pentru consumator, iar industria alimentară nu are niciun interes să
comercializeze alimente provenite de la animale rezultate din clonare. De
asemenea, se pare că, în starea ei actuală de dezvoltare, utilizarea
clonării în producția de alimente are beneficii limitate. Suspendarea
comercializării alimentelor provenite de la animale rezultate din clonare
completează suspendarea utilizării tehnicii în scopuri agricole
și a comercializării de animale vii rezultate din clonare (animale
rezultate din clonare) propuse într-o măsură paralelă,
asigurându-se astfel un echilibru rezonabil între bunăstarea animalelor,
preocupările cetățenilor și interesele fermierilor din
fermele de creștere și de reproducere, precum și ale altor
părți interesate. 3.4. Alegerea instrumentelor Instrumentul propus este o directivă. Alte
tipuri de măsuri nu ar fi adecvate din următoarele motive: (i) o directivă permite statelor membre
să utilizeze, dacă este cazul, instrumentele de control existente
pentru a pune în aplicare normele Uniunii și, prin urmare, pentru a
limita sarcina administrativă; (ii) instrumentele legislative fără
caracter obligatoriu sunt considerate insuficiente pentru a preveni utilizarea
unei tehnici în întreaga Uniune. În conformitate cu Declarația politică
comună a statelor membre și a Comisiei privind documentele
explicative, statele membre s-au angajat să transmită, doar în cazuri
justificate, împreună cu notificarea măsurilor de transpunere, unul
sau mai multe documente explicative prin care să se explice relația
dintre componentele unei directive și părțile
corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. Având în
vedere obligațiile legale limitate stabilite prin prezenta
directivă, nu sunt necesare documente explicative din partea statelor
membre în contextul transpunerii prezentei directive. 4. IMPLICAȚIILE BUGETARE Prezenta inițiativă nu are
implicații bugetare pentru UE și nu necesită resurse umane
suplimentare din partea Comisiei. 2013/0434 (APP) Propunere de DIRECTIVĂ A CONSILIULUI privind introducerea pe piață a
alimentelor provenite de la animale rezultate din clonare CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 352 alineatul (1), având în vedere propunerea Comisiei Europene, după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale, după obținerea aprobării din
partea Parlamentului European, hotărând în conformitate cu o
procedură legislativă specială, întrucât: (1) Alimentele provenite de la
animale rezultate din clonare, fiind alimente obținute printr-o nouă
tehnică de reproducere, intră sub incidența Regulamentului (CE)
nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului[13] și, astfel, fac
obiectul autorizării înainte de introducerea pe piață. (2) Un aviz al
Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA)
adoptat pentru prima oară la 15 iulie 2008 și confirmat în 2009, 2010
și 2012[14]
nu a constatat niciun indiciu cu privire la existența vreunei
diferențe de siguranță alimentară între produsele
alimentare obținute de la animale sănătoase rezultate din
clonare și de la descendenții acestora și cele obținute de
la animale sănătoase reproduse convențional. Cu toate acestea,
EFSA a concluzionat, de asemenea, că există probleme de
bunăstare a animalelor legate de sănătatea mamelor-surogat,
adică cele care poartă embrionul rezultat din clonare, precum și
a animalelor rezultate din clonare[15].
EFSA a concluzionat că mamele-surogat sunt afectate în special de
disfuncții ale placentei, ceea ce contribuie la frecvența mare a
avorturilor. Aceasta contribuie, printre altele, la eficiența mică a
tehnicii de clonare (6-15 % pentru bovine și 6 % pentru porcine)
și la necesitatea de a implanta embrioni rezultați din clonare mai
multor mame-surogat pentru a se obține un animal rezultat din clonare. În
plus, anomaliile embrionilor rezultați din clonare și dimensiunile
neobișnuit de mari ale descendenților determină nașteri
dificile și decese neonatale. Tehnica de clonare este grevată de o
rată înaltă a mortalității. (3) Raportul specific referitor
la clonare al Grupului european pentru etică în domeniul
științei și al noilor tehnologii (EGE) din 2008[16] a exprimat îndoieli
că clonarea animalelor în scopul producției de alimente poate fi
justificată, „având în vedere nivelul actual al problemelor în materie de
suferință și sănătate la mamele-surogat și la
animalele rezultate din clonare”. (4) Majoritatea cetățenilor
Uniunii dezaprobă clonarea realizată în scopul producției de
alimente, din cauza preocupărilor privind bunăstarea animalelor
și a preocupărilor cu caracter etic de ordin general. Ei nu doresc
să consume alimente provenite de la animale rezultate din clonare. (5) Utilizarea tehnicii de
clonare și introducerea pe piața Uniunii a embrionilor rezultați
din clonare și a animalelor rezultate din clonare în scopuri agricole sunt
interzise provizoriu prin Directiva [număr] a Parlamentului European
și a Consiliului privind clonarea bovinelor, porcinelor, ovinelor,
caprinelor și ecvideelor crescute și reproduse în scopuri agricole[17]. Cu toate acestea,
această interdicție nu se aplică animalelor crescute și
reproduse exclusiv pentru alte scopuri. (6) Pentru a răspunde
percepțiilor consumatorilor despre clonare legate de preocupările privind
bunăstarea animalelor este necesar să se asigure faptul că
produsele alimentare obținute de la animale rezultate din clonare nu
pătrund în lanțul alimentar. Măsurile mai puțin
restrictive, cum ar fi etichetarea produselor alimentare, nu ar răspunde
în întregime preocupărilor cetățenilor, deoarece comercializarea
alimentelor produse prin intermediul unei tehnici care implică
suferința animalelor ar fi, totuși, permisă. (7) Clonarea animalelor este
permisă în anumite țări terțe. Prin urmare, ar trebui luate
măsuri pentru a se evita importul în Uniune al produselor alimentare
obținute de la animale rezultate din clonare, produse în țările terțe
respective. (8) Se estimează că volumul
de cunoștințe cu privire la impactul tehnicii de clonare asupra
bunăstării animalelor va crește. Tehnica de clonare
însăși se poate îmbunătăți în timp și, astfel,
poate să devină mai acceptabilă pentru consumatori. (9) Măsurile prevăzute
în prezentul act ar trebui să fie revizuite după trecerea unei
perioade rezonabile de timp pentru a evalua dacă ele abordează în mod
adecvat obiectivele urmărite, ținând cont de experiența
dobândită de statele membre în punerea în aplicare a prezentei directive, de percepțiile consumatorilor privind clonarea
legate de preocupările privind bunăstarea animalelor și de evoluțiile de pe plan internațional. (10) Tratatul nu prevede, pentru
adoptarea prezentei directive, alte competențe decât cele prevăzute
la articolul 352. Prezenta directivă abordează preocupările
consumatorilor referitoare la bunăstarea animalelor legate de utilizarea
unei tehnici de reproducere care nu are niciun impact asupra siguranței
sau a calității alimentului produs, dar care în schimb implică
suferința animalelor. Articolul 169 din tratat invită Uniunea
să promoveze interesele consumatorilor atunci când adoptă măsuri
în temeiul articolul 114 din tratat în contextul definitivării
pieței interne. Articolul 13 din tratat prevede că, în elaborarea
și punerea în aplicare a politicii Uniunii privind piața
internă, statele membre și Uniunea trebuie să respecte pe deplin
cerințele referitoare la bunăstarea animalelor, întrucât acestea sunt
ființe sensibile. În conformitate cu jurisprudența constantă a
Curții de Justiție a Uniunii Europene, alegerea articolului 114
din tratat drept temei juridic este justificată în cazul în care
există diferențe între reglementările naționale care pot
să împiedice funcționarea pieței interne. Recurgerea la
dispoziția respectivă este, de asemenea, posibilă în cazul în
care scopul actului este acela de a preveni apariția unor astfel de
obstacole în calea comerțului, care rezultă din evoluția
divergentă a legislațiilor naționale[18]. Cu toate acestea,
apariția unor astfel de obstacole este probabilă, iar măsura în
cauză trebuie să fie concepută astfel încât să le
prevină. În cazul de față, nu a fost descoperită nicio
divergență actuală sau probabilă între legislațiile
naționale. (11) Prezenta directivă
respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute prin
Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special libertatea de a
desfăşura o activitate comercială. Prezenta directivă
trebuie să fie pusă în aplicare în conformitate cu aceste drepturi
și principii, ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: Articolul 1
Obiect Prezenta directivă stabilește norme privind introducerea pe
piață a alimentelor provenite de la animale rezultate din clonare Articolul 2
Definiții În sensul prezentei directive, se aplică următoarele
definiții: (a) „clonare” înseamnă reproducerea
asexuată a animalelor printr-o tehnică în care nucleul unei celule a
unui animal este transferat într-un oocit al cărui nucleu a fost eliminat
pentru a crea embrioni individuali identici din punct de vedere genetic
(„clonă de embrioni”), care pot fi ulterior implantați în
mame-surogat pentru a produce populații de animale identice din punct de
vedere genetic („animal rezultat din clonare”); (b) „produse alimentare” înseamnă
alimente astfel cum sunt definite la articolul 2 din Regulamentul (CE)
nr. 178/2002[19].
Articolul 3
Interdicții provizorii 1. Statele membre se asigură
că produsele alimentare provenite de la animalele rezultate din clonare nu
sunt introduse pe piață. 2. Statele membre se asigură
că produsele alimentare de origine animală importate din
țări terțe în care alimentele provenite de la animale rezultate
din clonare pot fi introduse pe piață sau exportate legal sunt
introduse pe piața Uniunii numai în conformitate cu orice condiții
specifice de import adoptate în temeiul articolelor 48 și 49 din
Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al
Consiliului, asigurându-se astfel faptul că niciun produs alimentar
provenit de la animale rezultate din clonare nu va fi exportat în Uniunea
Europeană din aceste țări terțe. Articolul 4
Sancțiuni Statele
membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile
încălcărilor dispozițiilor naționale adoptate în temeiul
prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a se
asigura că sancțiunile sunt aplicate. Sancțiunile stabilite
trebuie să fie eficiente, proporționale și descurajante. Statele
membre notifică Comisiei dispozițiile respective cel târziu până
la [data transpunerii prezentei directive] și informează
fără întârziere Comisia cu privire la orice modificări
ulterioare ale acestora. Articolul 5
Raportare și revizuire 1. Până la [data = 5 ani de la
data transpunerii prezentei directive], statele membre raportează Comisiei
cu privire la experiența dobândită de acestea în aplicarea prezentei
directive. 2. Comisia prezintă un raport
Parlamentului European și Consiliului cu privire la aplicarea prezentei
directive, ținând cont de: (a) rapoartele transmise de statele membre în
conformitate cu alineatul (1); (b) schimbările percepției
consumatorilor referitoare la clonare legate de preocupările privind
bunăstarea animalelor; (c) evoluțiile de pe plan
internațional. Articolul 6
Transpunere 1. Statele membre pun în aplicare
actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se
conforma prezentei directive până la [data = 12 luni de la data
adoptării prezentei directive]. Ele comunică imediat Comisiei textul
respectivelor acte. Atunci când statele membre adoptă
respectivele acte, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă
sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor
oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei
trimiteri. 2. Statele membre comunică
Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le
adoptă în domeniul reglementat prin prezenta directivă. Articolul 7
Intrare în vigoare Prezenta directivă
intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la
[data = 18 de luni de la data adoptării prezentei
directive. Articolul 8
Destinatari Prezenta
directivă se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, Pentru
Consiliu Președintele [1] Regulamentul (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European
și al Consiliului din 27 ianuarie 1997 privind alimentele și
ingredientele alimentare noi. [2] Propunere de Regulament al Parlamentului European
şi al Consiliului privind alimentele noi COM (2007) 872 final, 14.1.2008. [3] Raportul Comisiei către Parlamentul European
și Consiliu privind clonarea animalelor în scopul producției de alimente
COM (2010) 585 din 19.10.2010 a sugerat (i) suspendarea provizorie a
utilizării tehnicii de clonare, a clonelor și a alimentelor
obținute de la animale rezultate din clonare pentru o perioadă de
cinci ani; (ii) asigurarea trasabilității materialelor de
reproducție importate provenite de la animale rezultate din clonare.
http://ec.europa.eu/dgs/health_consumer/docs/20101019_report_ec_cloning_en.pdf [4] De exemplu, prin Rezoluția Parlamentului European
din 6 iulie 2011 referitoare la programul de lucru al Comisiei pe anul 2012 s-a
solicitat elaborarea unei propuneri legislative de interzicere a alimentelor
provenite de la animale rezultate din clonare, de la descendenții lor
direcți de gradul întâi și de la descendenți:
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0327+0+DOC+XML+V0//EN
[Procedura 2011/2627(RSP), punctul 31]. [5] Concluzia generală din Declarația EFSA 2012,
p. 18. Declarațiile EFSA din 2012 și 2010:
http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/2794.htm și
http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1784.htm [6] Dintre aceste răspunsuri: 34 provin de la
organizații profesionale, 34 de la organizații neguvernamentale, 16
de la organisme administrative naționale, 1 de la o țară
terță, 9 de la întreprinderi, 26 din mediul academic, 10 de la state
membre și 230 de la persoane fizice. [7] Atitudinile europene referitoare la clonarea animalelor.
http://ec.europa.eu/food/resources/docs/eurobarometer cloning [8] Eurobarometru special, Raport privind biotehnologia,
octombrie 2010.
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf [9] Aspecte etice ale clonării animalelor în scopul
producției alimentare, 16 ianuarie 2008:
http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf
http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf [10] Siguranța alimentelor, sănătatea și
bunăstarea animalelor și impactul asupra mediului determinat de animalele
rezultate din clonare prin transfer al nucleului celulelor somatice, de
descendenții lor și de produsele obținute de la aceste animale
(aviz și declarații):
http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/767.pdf;
http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/319r.pdf;
http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/1784.pdf;
http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf [11] Pentru mai multe detalii, a se vedea Evaluarea impactului
care însoțește Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SEC (2013)
XXX. [12] A se vedea, de exemplu, C‑58/08 Vodafone [2010] Rec.
p. I-4999, punctele 32 și 33 și jurisprudenţa citată. [13] Regulamentul (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European
și al Consiliului din 27 ianuarie 1997 privind alimentele și
ingredientele alimentare noi (JO L 43, 14.2.1997, p. 1). [14] Aviz științific al Comitetului
științific pentru siguranța alimentelor, sănătatea
și bunăstarea animalelor și impactul asupra mediului determinat
de animalele rezultate din clonare prin transfer al nucleului celulelor
somatice, de descendenții lor și de produsele obținute de la
aceste animale.
http://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/cloning.htm?wtrl=01 [15] Aviz și declarații privind siguranța
alimentelor, sănătatea și bunăstarea animalelor și
impactul asupra mediului determinat de animalele rezultate din clonare prin
transfer al nucleului celulelor somatice, de descendenții lor și de
produsele obținute de la aceste animale:
http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/767.pdf; http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/319r.pdf; http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/1784.pdf;
http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/2794.pdf [16] Aspecte etice ale clonării animalelor în scopul
producției alimentare, 16 ianuarie 2008:
http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion23_en.pdf [17] [a se completa după adoptarea textului]. [18] A se vedea, de exemplu, C‑58/08 Vodafone [2010] Rec.
p. I-4999, punctele 32 și 33 și jurisprudenţa citată. [19] Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European
și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și
a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a
Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de
stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO
L 31, 1.2.2002, p. 1).