This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52011PC0931
Proposal for a COUNCIL DECISION on the adoption of a Supplementary Research Programme for the ITER project (2014-2018)
Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind adoptarea unui program suplimentar de cercetare pentru proiectul ITER (2014-2018)
Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind adoptarea unui program suplimentar de cercetare pentru proiectul ITER (2014-2018)
/* COM/2011/0931 final - 2011/0460 (NLE) */
Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind adoptarea unui program suplimentar de cercetare pentru proiectul ITER (2014-2018) /* COM/2011/0931 final - 2011/0460 (NLE) */
EXPUNERE DE MOTIVE
1.
CONTEXTUL PROPUNERII
Scopul propunerii anexate de decizie a
Consiliului este de a defini acordul de finanțare pentru contribuția UE la
proiectul ITER pentru perioada 2014-2018 printr-un „program suplimentar de
cercetare” în temeiul Tratatului Euratom. Obiectivul principal al proiectului ITER[1] îl constituie construirea și
exploatarea unui reactor de fuziune experimental. ITER reprezintă o etapă
importantă în demonstrarea faptului că fuziunea este o sursă de energie
sustenabilă. Datorită avantajelor sale notabile, cum ar fi disponibilitatea
rezervelor mari de combustibil și absența emisiilor de CO2, fuziunea ar putea
avea o contribuție majoră la o strategie energetică pe termen lung a UE. De
asemenea, fuziunea prezintă caracteristici inerente de securitate care o
deosebesc de energia nucleară clasică. ITER face parte din Planul european
strategic privind tehnologiile energetice (Planul SET) și va contribui la
Strategia Europa 2020, întrucât implicarea industriei europene de înaltă
tehnologie ar trebui să ofere UE un avantaj concurențial pe plan mondial în
acest sector promițător. Proiectul ITER este reglementat prin Acordul
internațional privind instituirea Organizației Internaționale ITER pentru
Energia prin Fuziune în vederea punerii în aplicare comune a proiectului ITER
(„acordul ITER”)[2]
dintre Comunitatea Europeană a Energiei Atomice („Euratom ”) și alte șase
părți: China, India, Japonia, Coreea, Rusia și SUA. Acest acord cu caracter
juridic obligatoriu a instituit Organizația ITER, care are personalitate
juridică internațională deplină, în calitate de organism responsabil cu punerea
în aplicare în comun a proiectului ITER. Comisia reprezintă Euratom în
diferitele organisme ale ITER, în special în Consiliul ITER, principalul
organism de conducere al proiectului. În cadrul negocierilor purtate în scopul de a
obține sprijinul celorlalte părți la acordul ITER pentru amplasarea ITER în
Europa, Euratom și Japonia au încheiat un acord bilateral prin care se
stabilesc activități comune complementare de cercetare în domeniul fuziunii,
denumite activitățile din programul extins de colaborare[3]. Ca parte gazdă și asigurând cea mai mare parte
a contribuțiilor pentru faza de construcție (5/11 sau aproximativ 45 % din
total), Euratom are responsabilități și obligații speciale, inclusiv
imposibilitatea de a se retrage unilateral din acordul ITER. Contribuția UE la proiectul ITER este
gestionată prin intermediul întreprinderii comune europene pentru ITER și
pentru dezvoltarea energiei de fuziune („întreprinderea Fusion for Energy”),
înființată prin Decizia Consiliului din 27 martie 2007[4]. Toți membrii întreprinderii Fusion
for Energy (Euratom, cele 27 de state membre și Elveția) sunt reprezentați
în consiliul de conducere al acesteia. Contribuția UE la proiectul ITER constă
în principal în sisteme și componente principale achiziționate de
întreprinderea Fusion for Energy și furnizate „în natură” Organizației
ITER în faza de construcție. Parlamentul European este responsabil cu
descărcarea bugetară a întreprinderii Fusion for Energy. O caracteristică importantă a construirii ITER
este provocarea enormă pe care o reprezintă din punct de vedere tehnic. Având o
amploare și o complexitate fără precedent, ITER este un proiect de mare
anvergură, care implică contribuții din domeniul ingineriei civile, mecanice,
electrice și nucleare. ITER are anumite caracteristici în comun cu
alte proiecte la scară largă de interes pentru UE: acestea pot fi prea
costisitoare în raport cu bugetul redus al UE și au tendința de a depăși
previziunile inițiale de costuri. Necesitatea ulterioară de a găsi fonduri
suplimentare conduce fie la redirecționarea unor fonduri care fuseseră deja
rezervate pentru alte priorități, fie la punerea în pericol a limitelor
stabilite prin cadrul financiar multianual (CFM). Aceste consecințe au fost de
asemenea analizate de către Parlamentul European. În plus, decizia ca unele
fonduri să fie redirecționate poate fi luată numai în urma unei proceduri
interinstituționale îndelungate și complexe, care generează riscuri pentru
îndeplinirea angajamentelor adoptate de UE la nivel internațional. Acesta nu este un model sustenabil: este
necesară o abordare diferită care să ofere certitudine, pe termen lung, acestui
proiect complex. Din acest motiv, în comunicarea sa din 29 iunie 2011 „Un buget
pentru Europa 2020”[5],
Comisia a propus să finanțeze contribuția UE la proiectul ITER în afara
cadrului financiar multianual (CFM) după 2013. Prin urmare, se propune
înființarea unui program suplimentar de cercetare în temeiul Tratatului Euratom
pentru contribuția UE la proiectul ITER în perioada 2014-2018. Trebuie menționat faptul că Tratatul Euratom
limitează durata programelor de cercetare la un număr maxim de cinci ani.
Conform acordului ITER, proiectul ITER va avea o durată inițială de 35 de ani
(respectiv, până în 2041) și, în consecință, vor fi necesare decizii ulterioare
ale Consiliului pentru a se continua finanțarea contribuției UE la acest
proiect. 2. DOMENIUL DE APLICARE A
PROPUNERII Programul suplimentar de cercetare propus
include contribuțiile la construirea instalației ITER, la achiziționarea
echipamentelor și a instalațiilor, precum și la sprijinul administrativ și
tehnic general pentru proiect în timpul construcției, participarea la punerea
în funcțiune și exploatarea inițială și alte activități legate de ITER, cum
sunt cele din acordul privind programul extins de colaborare. Euratom va continua să participe la
guvernanța, conducerea și dotarea cu personal ale Organizației ITER și ale
întreprinderii Fusion for Energy, în conformitate cu dispozițiile
Acordului de înființare a Organizației ITER și ale deciziei Consiliului de
înființare a întreprinderii Fusion for Energy. 3. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI Prezenta propunere ține seama pe deplin de
reacțiile furnizate în cadrul unei consultări publice extinse bazate pe Cartea
verde „De la provocări la oportunități: către crearea unui cadru strategic
comun pentru finanțarea cercetării și inovării în UE”[6] din cadrul procesului de
pregătire a Programului de cercetare și formare al Euratom (2014-2018), care completează
Programul-cadru pentru cercetare și inovare „Orizont 2020”. ITER a fost
inclusă în această consultare și în evaluările interne și externe pentru
redactarea evaluării impactului. Această evaluare a impactului a concluzionat
că avantajele ITER, care contrabalansează riscurile de natură științifică,
tehnică și financiară, sunt, pe termen lung, exploatarea comercială a energiei
de fuziune și, în viitorul apropiat, beneficiile în materie de competitivitate
aduse sectorului. Pe baza comunicării din 29 iunie 2011, au fost
analizate mai multe opțiuni în ceea ce privește modalitățile de finanțare a
proiectului ITER în afara CFM. Crearea unui
program suplimentar de cercetare finanțat prin contribuții de la statele membre
va asigura continuitatea proiectului, în special față de partenerii noștri
internaționali. Acest lucru va duce totodată
la evitarea unui proces de renegociere pentru modificarea acordului ITER, un
proces complex, care implică multe incertitudini. 4. ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII Temeiul juridic al programului suplimentar de
cercetare îl reprezintă articolul 7 din Tratatul Euratom. Programul suplimentar de cercetare, cu o durată de
cinci ani, va fi adoptat printr-o decizie specială a Consiliului. 5. IMPLICAȚII BUGETARE „Fișa financiară legislativă” anexată la
prezenta propunere de decizie a Consiliului prezintă implicațiile bugetare și
resursele umane și administrative necesare pentru implementarea programului
suplimentar de cercetare. 2011/0460 (NLE) Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind adoptarea unui program suplimentar de
cercetare
pentru proiectul ITER (2014-2018) CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a
Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 7, având în vedere propunerea Comisiei Europene, având în vedere avizul Parlamentului European[7], având în vedere avizul Comitetului Economic și
Social European[8], întrucât: (1)
Acordul privind instituirea Organizației
Internaționale ITER pentru Energia prin Fuziune în vederea punerii în aplicare
comune a proiectului ITER[9]
(denumit în continuare „acordul ITER”) a fost semnat la 21 noiembrie 2006 de
Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (Euratom), Republica Populară Chineză,
Republica India, Japonia, Republica Coreea, Federația Rusă și Statele Unite ale
Americii. Acordul ITER instituie Organizația Internațională ITER pentru Energia
prin Fuziune (denumită în continuare „Organizația ITER”), care deține responsabilitatea
integrală pentru construcția, funcționarea, exploatarea și dezactivarea
instalațiilor ITER. (2)
Acordul ITER solicită tuturor părților să furnizeze
contribuții Organizației ITER prin intermediul unor entități juridice
corespunzătoare, denumite în continuare „agențiile interne”. Agenția internă
europeană responsabilă cu îndeplinirea obligațiilor care revin Euratom față de
Organizația ITER a fost înființată prin Decizia 2007/198/Euratom a Consiliului
din 27 martie 2007 de înființare a întreprinderii comune europene pentru ITER
și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, cu oferirea unor avantaje conexe[10]. (3)
În cadrul negocierilor pentru a obține sprijinul
celorlalte părți la ITER în vederea amplasării sitului ITER în Europa, Acordul
dintre Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Guvernul Japoniei privind
implementarea în comun a activităților din programul extins de colaborare în
domeniul cercetării asupra energiei de fuziune[11]
a fost încheiat în 2007 și stabilește activitățile complementare de cercetare în
comun în domeniul fuziunii care trebuie desfășurate pe teritoriul Japoniei
pentru a asigura demararea rapidă a exploatării la un înalt nivel de
performanță a ITER. Activitățile din programul extins de colaborare și alte
activități legate de ITER sunt gestionate de întreprinderea comună europeană
pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune. Finanțarea activităților
din programul extins de colaborare este asigurată în principal prin
contribuțiile în natură de la unii membri ai întreprinderii comune europene
pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, în timp ce partea rămasă
din contribuția Euratom este acoperită de bugetul Euratom. (4)
Costurile estimate pentru construirea ITER au
crescut în comparație cu estimările inițiale din 2001 pe care s-a bazat acordul
ITER. În concluziile sale din 12 iulie 2010 privind situația ITER și posibilele
soluții pentru viitor, Consiliul Uniunii Europene a limitat contribuția
europeană la faza de construcție a ITER la o sumă de 6,6 miliarde EUR în
valoarea din 2008. În conformitate cu aceste concluzii, contribuția europeană
este finanțată de Euratom (80 %) și de Franța (20 %) și include
costurile de construcție, costurile de funcționare și cheltuielile neprevăzute.
Ca urmare a acestor concluzii, Comisia a propus modificarea Acordului
interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune
financiară în ceea ce privește cadrul financiar multianual[12] (CFM) pentru perioada 2007-2013
pentru a prevedea fonduri suplimentare pentru ITER pentru perioada 2012-2013. (5)
Pentru perioada de după 2013 Comisia a propus, în
comunicarea sa „Un buget pentru Europa 2020”[13],
finanțarea proiectului ITER în afara CFM. Prin urmare, trebuie elaborat un
program suplimentar de cercetare pentru proiectul ITER pentru perioada 2014-2018.
(6)
Programul suplimentar de cercetare pentru proiectul
ITER trebuie finanțat prin contribuții din partea statelor membre, bazate pe o
rată aplicată venitului național brut (VNB) al fiecărui stat membru, astfel cum
este definită în scopul calculării resurselor proprii bazate pe VNB cu care se
contribuie la bugetul general al Uniunii Europene. Respectivele contribuții se
furnizează bugetului general al Uniunii Europene și se alocă programului
respectiv. Țările terțe care au încheiat un acord de cooperare cu Euratom în
domeniul fuziunii nucleare controlate prin care programele lor de cercetare
respective sunt asociate cu programele Euratom trebuie de asemenea să aibă
posibilitatea de a contribui la programul respectiv. (7)
Interesele financiare ale Uniunii trebuie protejate
prin măsuri proporționale de-a lungul ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea,
detectarea și investigarea neregulilor, prin recuperarea fondurilor pierdute,
plătite nejustificat sau folosite incorect și, dacă este cazul, prin aplicarea
de penalități. (8)
Comitetul științific și tehnic a prezentat Comisiei
avizul său referitor la Programul de cercetare și formare al Euratom (2014-2018),
care contribuie la Programul-cadru pentru cercetare și inovare „Orizont 2020”.
Conținutul științific și tehnic al activităților ITER este neschimbat în
prezentul program suplimentar de cercetare. ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 Se instituie programul suplimentar de
cercetare pentru proiectul ITER pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014
și 31 decembrie 2018 (denumit în continuare „programul”). Acesta finanțează
activitățile necesare pentru contribuția Comunității Europene a Energiei
Atomice (Euratom) la Organizația ITER, incluzând activitățile necesare pentru
construcția, funcționarea și exploatarea instalațiilor ITER, precum și activități
legate de ITER. Obiectivul științific și tehnologic, justificările și
activitățile programului sunt prevăzute în anexă. Articolul 2 Programul este finanțat printr-o contribuție
maximă de 2 573 milioane EUR (în valori curente), în conformitate cu articolul 3.
Articolul 3 Programul este finanțat prin contribuții ale
statelor membre, bazate pe o rată aplicată venitului național brut (VNB) al
fiecărui stat membru, astfel cum este definită în scopul calculării resurselor
proprii bazate pe VNB cu care se contribuie la bugetul general al Uniunii
Europene. Contribuțiile respective sunt considerate venituri alocate externe
pentru program în conformitate cu [articolul XX din Regulamentul (UE) nr. XX/2012
al Parlamentului European și al Consiliului [noul regulament financiar][14]. Articolul 4 Țările terțe care au încheiat un acord de
cooperare cu Euratom în domeniul fuziunii nucleare controlate prin care
programele lor de cercetare respective sunt asociate cu programele Euratom
(denumite în continuare „țări asociate”) pot contribui, de asemenea, la
program. Contribuția țărilor asociate se stabilește în
acordul respectiv de cooperare cu Euratom în domeniul fuziunii nucleare
controlate. Articolul 5 Programul este pus în aplicare de Comisie în
conformitate cu Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 [noul regulament financiar]. Comisia poate încredința implementarea
programului întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea
energiei de fuziune[15]
în conformitate cu [articolul XX din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 al
Parlamentului European și al Consiliului [noul regulament financiar]. Articolul 6 1. La punerea în aplicare a acțiunilor
finanțate în temeiul prezentei decizii, Comisia ia măsurile corespunzătoare pentru
a se garanta protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea de
măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități
ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată nereguli,
prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este
necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale și disuasive. 2. Comisia sau reprezentanții săi și Curtea de
Conturi au competența de a efectua audituri, pe bază de documente și de verificări
și inspecții la fața locului, în privința tuturor beneficiarilor granturilor, a
contractorilor, subcontractorilor și a altor părți terțe care au primit fonduri
din partea Uniunii în temeiul prezentei decizii. Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate
efectua verificări și inspecții la fața locului în ceea ce privește operatorii
economici vizați direct sau indirect de această finanțare, în conformitate cu
procedurile stabilite prin Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al
Consiliului, cu scopul de a stabili dacă a intervenit un caz de fraudă, corupție
sau orice altă activitate ilegală care afectează interesele financiare ale
Uniunii în legătură cu un acord de grant sau cu o decizie de finanțare ori cu
un contract privind finanțarea din partea Uniunii. Fără a aduce atingere primului și celui de al
doilea paragraf, acordurile de cooperare cu părți terțe și cu organizații internaționale,
acordurile de grant, deciziile și contractele de finanțare care rezultă din
punerea în aplicare a prezentei decizii acordă în mod expres Comisiei, Curții
de Conturi și OLAF competența de a efectua audituri, verificări și inspecții la
fața locului. Articolul 7 Prezenta decizie intră în vigoare în a treia
zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la 1 ianuarie 2014. Articolul 8 Prezenta decizie se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, Pentru
Consiliu Președintele ANEXĂ OBIECTIVUL
ȘTIINȚIFIC ȘI TEHNOLOGIC, JUSTIFICĂRILE ȘI ACTIVITĂȚILE PROGRAMULUI SUPLIMENTAR
DE CERCETARE PENTRU PROIECTUL ITER Obiectivul științific și tehnologic Obiectivul programului suplimentar de
cercetare pentru proiectul ITER este punerea în aplicare a proiectului ITER ca
pas important în direcția construcției de reactoare-prototip pentru centralele
de fuziune care să fie sigure, sustenabile, ecologice și viabile din punct de
vedere economic. Prioritatea principală a strategiei pentru
atingerea obiectivului este construirea ITER (o instalație experimentală de
mari dimensiuni care să demonstreze fezabilitatea științifică și tehnică a
energiei de fuziune), urmată de construirea unei centrale de fuziune
demonstrative. Justificare Fuziunea are potențialul de a contribui foarte
mult, peste câteva decenii, la realizarea unei aprovizionări sustenabile și
sigure a Uniunii Europene cu energie electrică. Dezvoltarea cu succes a
acesteia ar urma să furnizeze energie sigură, sustenabilă și ecologică. Dimensiunea mondială a cercetării și
dezvoltării în domeniul fuziunii este cuprinsă în Acordul de instituire a
Organizației Internaționale pentru Energia prin Fuziune pentru proiectul ITER
și în Acordul dintre Guvernul Japoniei și Euratom privind activitățile din
programul extins de colaborare în domeniul cercetării asupra energiei de
fuziune, care sunt complementare activităților ITER. Activități Programul suplimentar de cercetare pentru
proiectul ITER va asigura participarea Euratom la activitățile întreprinderii
comune europene pentru ITER și la dezvoltarea energiei de fuziune
(întreprinderea Fusion for Energy), în conformitate cu Decizia
Consiliului din 27 martie 2007 (2007/198/Euratom). Activitățile întreprinderii Fusion for
Energy pentru perioada 2014-2018 sunt următoarele: (a) asigurarea contribuției Euratom la
Organizația Internațională ITER pentru Energia prin Fuziune, inclusiv
activitățile de cercetare și dezvoltare necesare pentru dezvoltarea bazei
pentru achiziționarea componentelor ITER și a modulelor învelișului pentru testul
ITER; (b) asigurarea contribuției Euratom la
activitățile din programul extins de colaborare cu Japonia; (c) după caz, alte activități în vederea
pregătirii bazei pentru proiectarea unui reactor demonstrativ și a
instalațiilor conexe. Funcționarea întreprinderii Fusion for
Energy, gestionarea și dotarea sa cu personal, precum și sprijinul
administrativ și tehnic general sunt cuprinse de asemenea în programul
suplimentar de cercetare pentru proiectul ITER. Programele de lucru detaliate de punere în
practică a activităților menționate anterior vor fi stabilite anual de
consiliul de conducere al întreprinderii Fusion for Energy. FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ 1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 1.1. Denumirea propunerii/inițiativei 1.2. Domeniul
(domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB 1.3. Tipul propunerii/inițiativei 1.4. Obiective 1.5. Motivul (motivele) propunerii/inițiativei 1.6. Durata acțiunii și a impactului financiar al
acesteia 1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e) 2. MĂSURI DE GESTIONARE 2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și
raportare 2.2. Sistemul de gestiune și control 2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a
neregulilor 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar
multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate) 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor
3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale
3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual 3.2.5. Participarea terților la finanțare 3.3. Impactul estimat
asupra veniturilor FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.
Denumirea propunerii/inițiativei
Decizia
Consiliului privind adoptarea unui program suplimentar de cercetare
pentru proiectul ITER (2014-2018)
1.2.
Domeniul (domeniile) de politică în cauză în
structura ABM/ABB[16]
-
XX XX ITER
1.3.
Tipul propunerii/inițiativei
¨ ■ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ¨ Propunere/inițiativă care
se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni
pregătitoare[17] ý Propunere/inițiativă care
se referă la prelungirea unei acțiuni existente
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă
1.4.
Obiective
1.4.1.
Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e)
Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă
Programul
suplimentar de cercetare pentru ITER („programul”) are ca obiectiv general să
contribuie la decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic în condiții
de siguranță, eficiență și securitate. Programul va contribui la Strategia
Europa 2020 și la inițiativa emblematică „O Uniune a inovării” prin sprijinirea
mobilizării industriilor europene de înaltă tehnologie, care vor dobândi noi
competențe și capacități de producție prin participarea la contractele de
achiziții ale întreprinderii Fusion for Energy (F4E).
1.4.2.
Obiectiv(e) specific(e) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză pentru acțiuni indirecte
Să
asigure contribuția Euratom la Organizația ITER în vederea construirii,
funcționării și exploatării instalațiilor ITER, precum și pentru activitățile
legate de ITER. Activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză:
1.4.3.
Obiectiv(e) specific(e) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză pentru acțiuni directe ale JRC
Nu
se aplică
1.4.4.
Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate
A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor
vizați/grupurilor vizate. Programul
suplimentar de cercetare va permite Europei să contribuie la construirea cu
succes a instalației ITER în cadrul unei colaborări internaționale. Dat fiind
faptul că Europa are cea mai mare contribuție la proiect (45 % din
costurile de construcție), cel mai puternic impact al programului va fi
resimțit în Europa. Aceste efecte vor consta în beneficii atât pe termen scurt
(competitivitatea industriei europene), cât și pe termen lung (rolul de lider
al Europei în exploatarea comercială a energiei de fuziune). Proiectul
are deja un impact pozitiv asupra competitivității industriale și a creării de
locuri de muncă datorită naturii activităților ITER (achiziții de componente
sau de clădiri de înaltă tehnologie), care necesită contribuții industriale din
domeniul ingineriei civile, mecanice, electrice, a materialelor și nucleare,
combinate în condiții fără precedent. Mai mult de trei sferturi din totalul
contribuției comunitare la ITER va duce la contracte cu societăți private.
Crearea de noi locuri de muncă în Europa datorate direct activităților ITER va
fi semnificativă, deoarece o mare parte a cheltuielilor este alocată
activităților de cercetare și dezvoltare și celor din domeniul ingineriei, care
implică mai multă forță de muncă decât activitățile tradiționale de producție. Pe
termen lung, ITER oferă o oportunitate unică industriei europene de înaltă
tehnologie și societăților de construcții de a dobândi un avantaj concurențial
la scară mondială și de a deveni lider în domeniul proiectării primei generații
de centrale de fuziune nucleară și în privința comercializării ulterioare pe
plan internațional.
1.4.5.
Indicatori de rezultat și de impact
A se preciza
indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a
propunerii/inițiativei. Indicatorii
care vor măsura progresul în privința contribuțiilor europene la construirea
ITER vor fi reprezentați de realizarea etapelor principale de către F4E,
întreprinderea comună europeană căreia îi revine sarcina de a achiziționa
componente și de a le furniza în calitate de contribuții „în natură” la ITER pe
parcursul fazei de construcție a proiectului. F4E
a identificat în planul său referitor la proiect etapele principale care
acoperă toate activitățile sale de achiziții în timpul construirii ITER. În
planificarea generală și în programul anual de lucru al F4E se precizează
calendarul pentru realizarea acestor etape, iar informațiile cu privire la
progrese înregistrate sunt transmise prin rapoarte regulate către organismul de
conducere al proiectului (consiliul de conducere) și către Consiliul UE.
1.5.
Motivul (motivele) propunerii/inițiativei
1.5.1.
Cerințe de îndeplinit pe termen scurt sau lung
În
comunicarea sa din 29 iunie 2011 „Un buget pentru Europa 2020”, Comisia a
propus să finanțeze contribuția UE la proiectul ITER în afara cadrului
financiar multianual (CFM) după 2013. Prezentul program suplimentar de
cercetare va pune în aplicare propunerea menționată.
1.5.2.
Valoarea adăugată a implicării UE
Proiectul
ITER este, prin riscul pe care îl implică, prin costurile și caracterul său pe
termen lung, imposibil de realizat de statele membre în mod individual și chiar
de către UE ca atare. Prin urmare, s-a considerat că este necesară instituirea
unui cadru la scară mondială pentru desfășurarea acest proiect. Pentru a
participa la acest efort internațional, acțiunile de la nivel european permit
împărțirea riscului și generează o amploare a sferei de acțiune și realizarea
de economii de scară care nu ar putea fi obținute în alt mod.
1.5.3.
Învățăminte desprinse din experiențele anterioare
similare
Proiectul
Joint European Torus (JET) a demonstrat că atât construirea, cât și
operarea unei vaste infrastructuri de cercetare în domeniul fuziunii sub
coordonarea Euratom sunt eficiente și duc la maximizarea beneficiilor
științifice și industriale. Cu toate acestea, construirea ITER are loc la o
scară fără precedent, de aceea este nevoie de o colaborare la nivel mondial
pentru care nu există niciun exemplu anterior.
1.5.4.
Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente
relevante
Programul
va stabili sinergii și complementarități cu activitățile de cercetare în
domeniul fuziunii, precum și în cadrul viitorului program de cercetare al
Euratom care completează programul-cadru „Orizont 2020” (2014-2018). În
special, acțiunile care urmează a fi întreprinse în acest cadru vor avea o
contribuție științifică importantă la construirea și operarea ITER și vor
constitui măsuri importante de atenuare a riscurilor. Rezultatele activităților
de cercetare în domeniul fuziunii din programul-cadru de cercetare al Euratom
pentru 2012-2013 vor avea de asemenea o contribuție importantă la activitățile
din cadrul programului.
1.6.
Durata acțiunii și a impactului financiar al
acesteia
ý Propunere/inițiativă pe
durată determinată –
ý Propunere/inițiativă în
vigoare din 1.1.2014 până la 31.12.2018 –
ý Impact financiar din 2014
până în 2026 ¨ Propunere/inițiativă pe
durată nedeterminată –
Punere în aplicare cu o
perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA, –
urmată de o perioadă de
funcționare în regim de croazieră.
1.7.
Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)[18]
ý Gestiune centralizată
directă de către Comisie ý Gestiune centralizată
indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție: –
¨ agențiilor executive –
ý organismelor instituite de
Comunități[19] –
¨ organismelor publice
naționale/organismelor cu misiune de serviciu public –
¨ persoanelor cărora li se
încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din
Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în
sensul articolului 49 din Regulamentul financiar ¨ Gestiune partajată cu state membre ¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe ¨ Gestiune în comun cu organizații internaționale (a se
preciza) Dacă se indică mai
multe moduri de gestionare, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea
„Observații“. Observații: Gestionarea
se va face prin intermediul serviciilor Comisiei și al întreprinderii comune
europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune (întreprinderea Fusion
for Energy – F4E). Comisia reprezintă Euratom în instanțele la nivel înalt
ale Organizației ITER și ale F4E.
2.
MĂSURI DE GESTIONARE
Programul
va fi pus în aplicare prin intermediul F4E, care gestionează contribuția
Euratom la proiectul ITER și contribuția Euratom la alte activități legate de
ITER, cum ar fi activitățile din programul extins de colaborare cu Japonia. Comisia
ia parte la organismele de decizie ale F4E și ale Organizației ITER. La
nivel internațional, Comisia reprezintă Euratom în cadrul organismului de
decizie al Organizației ITER și în Consiliul ITER și participă la Comitetul
consultativ științific și tehnic (STAC) și la Comitetul consultativ pentru
gestionare al Consiliului ITER (MAC). În
ceea ce privește guvernanța și gestionarea F4E, Comisia este membră a
întreprinderii Fusion for Energy și participă, în numele Euratom, la
organismele de conducere ale acestei întreprinderi comune, și anume Consiliul
de conducere, Comitetul executiv, Grupul pentru probleme tehnice, Comitetul
administrativ și financiar și „Biroul (Bureau)”.
2.1.
Dispoziții în materie de monitorizare și raportare
A
fost implementat un sistem de monitorizare care să asigure rezultate de cea mai
înaltă calitate și utilizarea cea mai eficientă a resurselor. Monitorizarea și
raportarea se bazează pe normele de gestionare și de raportare care sunt
aplicate de F4E și de Organizația ITER, care necesită aprobarea tuturor
documentelor esențiale de către organismele de guvernanță. Prin intermediul
acestora, Comisia monitorizează și revizuiește documentele care reglementează
activitățile de punere în aplicare a proiectului ITER, cum ar fi programele de
lucru, raportul anual de activitate, planurile de proiect, planurile de
estimare a resurselor, planurile privind politica de personal, bugetele,
conturile etc. F4E
instituie un proces de gestionare a proiectului și de raportare care să
integreze pe deplin diversele aspecte ale sistemului de raportare către
consiliul de conducere. Anual,
în conformitate cu concluziile Consiliului din 12 iulie 2010 (Proiectul 11902/10
RECH 255 ATO 38 BUDGET 45; adoptare 11821/10 ADD 1), F4E raportează Consiliului
progresele înregistrate în ceea ce privește implementarea planului de limitare
a costurilor și de economii, precum și performanțele și gestionarea
întreprinderii comune și a proiectului ITER, inclusiv în privința realizării
activităților prevăzute în cadrul bugetului anual. Ca
urmare a respectivelor concluzii ale Consiliului, întreprinderea Fusion for
Energy a numit un expert independent care va evalua progresul înregistrat
de proiect pe baza rapoartelor existente și va prezenta avizul său o dată pe an
consiliului de conducere al F4E și Consiliului Competitivitate. În
plus, F4E și Comisia au semnat un acord administrativ care definește
modalitățile și condițiile aplicabile transferului de către Comisie a
contribuției financiare comunitare pentru F4E.
2.2.
Sistemul de gestiune și control
Comisia
ia parte la organismele de decizie ale Organizației ITER și la organismele de
conducere ale F4E. La
nivelul Comisiei, serviciile din cadrul DG-ului responsabil de întreprinderea
comună vor urmări și vor revizui toate inițiativele necesare pentru punerea în
aplicare eficientă a proiectului ITER, în special pe cele de natură financiară.
De
asemenea, Serviciul de Audit Intern al Comisiei (IAS) va acționa ca auditor
intern al F4E începând cu 2012, în conformitate cu modalitățile convenite între
Direcția Generală IAS și F4E. De
asemenea, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) deține aceleași
competențe în ceea ce privește F4E și personalul său ca și competențele în ceea
ce privește serviciile Comisiei. În
privința guvernanței întreprinderii Fusion for Energy, la sfârșitul
lunii mai 2011, consiliul de conducere al F4E a adoptat, la inițiativa
Comisiei, o serie de măsuri pentru îmbunătățirea guvernanței și a gestionării F4E.
Acest set de măsuri include instituirea comitetului administrativ și financiar
care să formuleze observații și recomandări adresate consiliului de conducere
cu privire la aspecte administrative și financiare și a unui „Birou” care să
pregătească lucrările și deciziile consiliului de conducere, precum și
revizuirea rolului comitetului executiv, care se va concentra pe activitățile
de achiziții din amonte ale F4E. În
plus, un director numit recent a implementat, începând cu 1 ianuarie 2011, o
nouă structură organizatorică, pentru a dispune de o organizație mai axată pe
proiecte și de un serviciu financiar puternic. Regulamentul
financiar al F4E este similar cu Regulamentul financiar al Comisiei, incluzând proceduri
de achiziții publice echivalente cu standardele Comisiei. Contractele F4E, în
conformitate cu Regulamentul său financiar, includ dispozițiile necesare pentru
supravegherea și controlul utilizării bugetului F4E. În urma avizelor Curții de
Conturi, F4E și-a revizuit Regulamentul financiar pentru a ține seama de
principalele recomandări formulate de Curte. F4E
este răspunzătoare în fața consiliului său de conducere și a Parlamentului
European, acesta din urmă acordând descărcarea anuală a bugetului pe baza unei
recomandări date de Consiliu. În plus, F4E face obiectul unui audit efectuat de
Curtea de Conturi Europeană de două ori pe an, aceasta furnizând un raport
Comisiei, Consiliului și Parlamentului, ca parte din descărcarea bugetară
anuală. Pentru activitățile de gestionare în comun ale F4E și ITER (de exemplu,
achizițiile publice comune), Comisia va continua să se asigure că procedurile
în materie de contabilitate, control intern, audit și achiziții publice ale
partenerilor sunt compatibile cu normele și standardele UE. Recomandările
formulate de Curtea de Conturi în urma auditurilor anterioare sunt luate în
considerare.
2.2.1.
Cadrul de control intern
Cadrul
de control intern se bazează pe: 1.
Standardele de control intern ale Comisiei, aplicate de Direcția Generală
responsabilă de proiectul ITER atunci când adoptă decizii privind F4E, în special
decizii de natură financiară; 2.
Standardele de control intern pe care le instituie F4E pentru a pune în
aplicare exerciții sistematice de supraveghere și pentru a monitoriza punerea
în aplicare a recomandărilor rezultate în urma acestora. Membrii detașați ai
serviciilor Comisiei și-au oferit asistența în scopul de a sprijini F4E la
punerea în aplicare a planului de acțiune privind controlul intern, la
întocmirea de liste de verificare, la punerea în aplicare a unui mecanism de
supraveghere regulată și la gestionarea bugetară. 3.
Revizuirea tehnică, financiară și politică a activităților F4E și ITER de către
Comisie pe parcursul fiecărei etape a proiectului; 4.
Controalele ex ante pentru achiziții și controalele ex post.
Riscurile sunt evaluate în mod periodic, iar progresele înregistrate în
executarea lucrărilor și consumul de resurse sunt monitorizate în mod periodic,
în funcție de obiective și indicatori definiți. 2.2.2. Nivelul estimat al riscului de
neconformitate F4E
prezintă un risc financiar inerent datorat naturii activităților sale
(achiziții în natură importante și complexe, cu riscuri tehnice ridicate). Au
fost instituite măsuri pentru monitorizarea și controlul mai eficient al
modului de funcționare a F4E, iar reorganizarea structurii F4E ar trebui, de
asemenea, să atenueze aceste riscuri. Comisia
va continua să identifice riscurile legate de implementarea acestui proiect, în
special în ceea ce privește costurile, și va lua măsurile cele mai potrivite
pentru a gestiona și a atenua aceste riscuri. 2.3. Măsuri de prevenire a
fraudelor și a neregulilor Direcția
Generală a Comisiei responsabilă cu implementarea proiectului ITER și cu
execuția bugetului acestuia este decisă să lupte împotriva fraudei în toate
etapele punerii în aplicare a proiectului în conformitate cu Strategia
antifraudă a Comisiei COM(2011)376 din 24 iunie 2011. Responsabilitatea
monitorizării administrative a contractelor, a granturilor și a plăților
aferente revine F4E. Comisia și F4E acordă o atenție deosebită limitării
costurilor. Comisia
și întreprinderea comună țin seama de interesele financiare ale Uniunii
Europene, în special în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95
al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare
ale Comunităților Europene și cu articolul 53 litera (a) din Regulamentul
financiar. Acestea
iau măsurile corespunzătoare pentru a se garanta, la punerea în aplicare a
acțiunilor finanțate în temeiul prezentei decizii, protejarea intereselor
financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei,
corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace, și, în
cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod
necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace, proporționale
și disuasive Întreprinderea
Fusion for Energy a început să elaboreze o strategie de audit ex post
care va fi implementată în 2012. Această strategie reprezintă un control
esențial care urmărește să evalueze caracterul legal și periodic al
tranzacțiilor subiacente. Oficiul
European de Luptă Antifraudă (OLAF) deține aceleași competențe în ceea ce
privește F4E și personalul său ca și competențele în ceea ce privește
serviciile Comisiei. OLAF
poate efectua verificări și inspecții la fața locului în ceea ce privește
operatorii economici vizați direct sau indirect de finanțarea din partea UE, în
conformitate cu procedurile stabilite prin Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96
al Consiliului din 11 noiembrie 1996, cu scopul de a stabili dacă a intervenit
un caz de fraudă, corupție sau orice altă activitate ilegală în legătură cu un
acord de grant sau cu o decizie de finanțare ori cu un contract privind finanțarea
din partea Uniunii. 3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI 3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile)
bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
· Linii bugetare de cheltuieli existente În ordinea rubricilor
din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual: || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție Număr: 08 01 xx || Dif./ Nedif. ([20]) || Țări AELS[21] || Țări candidate[22] || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar În afara CFM || 08 01 04 40 Fuziune pentru energie || Nedif. || NU || NU || DA || DA · Noile linii bugetare a căror creare se solicită
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și
a liniilor bugetare. Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție În afara cadrului financiar multianual || Dif./ Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar Rubrica 1/în afara CFM || 08 01 XX 01 Cheltuieli cu personalul* 08 01 XX 02 Cheltuieli cu personalul extern* 08 01 XX 03 Alte cheltuieli cu gestiunea* 08 06 01 xx Cheltuieli legate de proiectul ITER || Dif./ Nedif. || NU || NU || DA || DA * - Numerotarea exactă a liniilor bugetare va
fi definită ulterior. 3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor 3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor
În prețuri curente - milioane EUR (cu 3 zecimale) || || În afara cadrului financiar multianual || || || Anul 2014[23] || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || >2018 || TOTAL || Credite operaționale în afara CFM || || || || || || || || Numărul liniei bugetare 08 06 01 xx ITER || Angajamente || (1) || 897,230 || 631,578 || 285,383 || 282,081 || 253,262 || - || 2 349,534 || Plăți || (2) || 107,000 || 306,140 || 405,263 || 304,368 || 353,455 || 873,308 || 2 349,534 || Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul programului ITER[24] || || || || || || || || Numărul liniei bugetare. 08 01 04 40 Personalul F4E || || (3) || 43,000 || 43,860 || 44,737 || 45,632 || 46,545 || - || 223,774 || TOTAL credite În afara CFM || Angajamente || =1+1a +3 || 940,230 || 675,438 || 330,120 || 327,713 || 299,807 || || 2 573,308 || Plăți || =2+2a +3 || 150,000 || 350,000 || 450,000 || 350,000 || 400,000 || 873,308 || 2 573,308 || || || Rubrica 1 DG: || || || Anul 2014[25] || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || >2018 || TOTAL Credite operaționale || || || || || || || Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1) || || || || || || || Plăți || (2) || || || || || || || Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1a) || || || || || || || Plăți || (2a) || || || || || || || Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe[26] || || || || || || || Numărul liniei bugetare 08 01 XX 01 08 01 XX 02 08 01 XX 03 || || (3) || 6,350 0,960 2,559 || 6,477 0,979 2,610 || 6,606 0,999 2,662 || 6,738 1,019 2,715 || 6,874 1,039 2,769 || || 33,045 4,996 13,315 TOTAL credite pentru || Angajamente || =1+1a +3 || 9,869 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || || 51,356 Plăți || =2+2a +3 || 9,869 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || || 51,356 TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0 Plăți || (5) || || || || || || || TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || || || || || || || TOTAL credite în cadrul RUBRICII 1 a din cadrul financiar multianual || Angajamente || || || || || || || || Plăți || || || || || || || || În cazul în care propunerea/inițiativa afectează mai
multe rubrici: Nu se aplică milioane EUR (cu 3 zecimale) || || || Anul 2014[27] || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || >2018 || TOTAL TOTAL credite în cadrul rubricii 1/ÎN AFARA CFM || Angajamente || 950,099 || 685,504 || 340,387 || 338,185 || 310,489 || || 2 624,664 Plăți || 159,869 || 360,066 || 460,267 || 360,472 || 410,682 || 873,308 || 2 624,664 3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale
–
¨ Propunerea/inițiativa nu
implică utilizarea de credite operaționale –
ý Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos: Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale) Obiective și realizări ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2017+2018 || 2019 || 2020 || TOTAL REALIZĂRI Tipul realizării[28] || Costul mediu al realizării || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri totale OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 1[29]… || || || || || || || || || || || || || || || || Realizare || || || 1 || 897,230 || 1 || 631,578 || 1 || 285,383 || 1 || 282,081 || 1 || 253,262 || || || || || 5 || 2 349,534 Subtotal obiectivul specific nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || COSTURI TOTALE || 1 || 897,230 || 1 || 631,578 || 1 || 285,383 || 1 || 282,081 || 1 || 253,262 || || || || || 5 || 2 349,534 * Realizarea proiectului ITER va fi raportul
anual de activitate furnizat de F4E (Agenția de la Barcelona), în care este
descrisă evoluția proiectului. 3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ 3.2.3.1. Sinteză –
¨ Propunerea/inițiativa nu
implică utilizarea de credite administrative –
ý Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor de mai jos: milioane EUR (cu 3
zecimale) || Anul 2014[30] || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || TOTAL RUBRICA 1 din cadrul financiar multianual || || || || || || Resurse umane angajate în program || 7,310 || 7,456 || 7,605 || 7,757 || 7,913 || 38,041 Alte cheltuieli administrative || 2,559 || 2,610 || 2,662 || 2,715 || 2,769 || 13,315 Subtotal RUBRICA 1 din cadrul financiar multianual || 9,869 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || 51,356 În afara CFM || || || || || || Resurse umane || 33,996 || 34,676 || 35,369 || 36,077 || 36,798 || 176,916 Alte cheltuieli cu caracter administrativ* || 9,004 || 9,184 || 9,368 || 9,555 || 9,747 || 46,858 || || || || || || * cifre estimative TOTAL || 52,869 || 53,926 || 55,004 || 56,104 || 57,227 || 275,130 3.2.3.2. Necesarul de resurse umane estimat –
¨ Propunerea/inițiativa nu
implică utilizarea de resurse umane –
ýPropunerea/inițiativa necesită utilizarea de
resurse umane, conform explicațiilor de mai jos: Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cel mult cu o zecimală) || Anul 2014[31] || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || TOTAL || Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) a ITER, care urmează să fie integrate în schema de personal specifică pentru ITER în cadrul rubricii 1 la sediu || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Personal extern ( în echivalent normă întreagă: ENI)[32] al ITER în cadrul rubricii 1 || AC, INT, END || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || || || || || || 08 01 04 40[33] || - la sediu[34] || || || || || || - (întreprinderea comună pentru ITER-F4E (Barcelona) (*) || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) || || || || || || 10 01 05 02 (AC, END, INT în cadrul cercetării directe) || || || || || || Alte linii bugetare (a se preciza) || || || || || || TOTAL || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 XX este domeniul
de politică sau titlul din buget în cauză. Necesarul de resurse umane va fi acoperit de
efectivele de personal alocate deja DG RTD pentru gestionarea acțiunii și/sau
realocate intern în cadrul acestui DG, completate, după caz, prin resurse suplimentare
ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii
de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare. Costurile
administrative (inclusiv cheltuielile cu personalul) pe care le presupune
funcționarea programului ITER [în afara grantului de funcționare al
întreprinderii comune europene pentru ITER (F4E)] ar trebui să corespundă
creditelor operaționale pentru programul ITER. (*) Cele 422 de ENI finanțate în cadrul bugetului pe 2012
din linia bugetară 08.01 04 40. Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate: Funcționari și agenți temporari || Personalul care lucrează la sediu este responsabil cu definirea și monitorizarea ulterioară a activităților agenției interne de la Barcelona (F4E) și a celor din cadrul proiectului ITER în care Comisia este reprezentant al parteneriatului european. Personalul care lucrează în agenția internă de la Barcelona (F4E) este responsabil de contribuția europeană la achiziții, încheierea de contracte și execuția financiară a planului de lucru al Organizație Internaționale ITER, astfel cum sunt definite în Decizia 2007/198/Euratom a Consiliului din 27 martie 2007. Personal extern 3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual –
¨ Propunerea/inițiativa este
compatibilă cu cadrul financiar multianual existent. –
¨ Propunerea/inițiativa
necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar
multianual. A se explica reprogramarea necesară, precizându-se
liniile bugetare vizate și sumele aferente. –
¨ Propunerea/inițiativa
necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului
financiar multianual[35]. A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni,
precizând rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele aferente. 3.2.5. Participarea terților la finanțare –
Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din
partea terților –
ý Propunerea/inițiativa prevede
cofinanțare, estimată în cele ce urmează*: Credite în milioane EUR (cu 3 zecimale) || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || Total A se preciza organismul care asigură cofinanțarea || || || || || || || || TOTAL credite cofinanțate || || || || || || || || * - Programul poate primi contribuții de la țări terțe (pe baza acordului de cooperare
dintre țările terțe și Euratom) care nu sunt cunoscute în acest moment. 3.3. Impactul estimat asupra veniturilor –
¨ Propunerea/inițiativa nu are
impact financiar asupra veniturilor. –
ý Propunerea/inițiativa are
următorul impact financiar: ¨ asupra resurselor proprii ý asupra diverselor venituri milioane EUR (cu 3 zecimale) Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[36] Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) Articolul XXXX || || || || || || || || Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate). 08 01 04 40, 08 06 01 A se indica metoda de calcul al impactului asupra
veniturilor. Programul
este finanțat prin contribuții ale statelor membre, bazate pe rata aplicată
venitului național brut (VNB) al fiecărui stat membru, astfel cum este definită
în scopul calculării resurselor proprii bazate pe VNB cu care se contribuie la
bugetul general al Uniunii Europene. Aceste contribuții se fac la bugetul
general al Uniunii Europene și sunt considerate venituri alocate externe pentru
program, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. XX/2012
al Parlamentului European și al Consiliului] [noul regulament financiar],
aplicabil bugetului general al Uniunii Europene. [1] Denumit inițial „reactorul termonuclear experimental
internațional”. [2] JO L 358,
16.12.2006, p.62. [3] JO L 246, 21.9.2007, p.34. [4] JO L 90, 30.3.2007, p. 58. [5] COM(2011) 500 final, 29.6.2011. [6] COM(2011) 48. [7] JO C , , p. . [8] JO C , , p. . [9] JO L 358, 16.12.2006, p. 62. [10] JO L 90, 30.3.2007, p. 58. [11] JO L 246, 21.9.2007, p. 34. [12] JO C 139, 14.6.2006, p.1. [13] COM(2011) 500 final. [14] JO L [15] Decizia 2007/198/Euratom a Consiliului din 27 martie 2007
de înființare a întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru
dezvoltarea energiei de fuziune („întreprinderea comună”), cu oferirea unor
avantaje conexe. [16] ABM (Activity-Based Management):
gestionarea pe activități – ABB (Activity-Based Budgeting): stabilirea
bugetului pe activități. [17] Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6)
litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar. [18] Explicațiile privind modurile
de gestionare, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile
pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [19] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din
Regulamentul financiar. [20] Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite
nediferențiate. [21] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb. [22] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate
din Balcanii Occidentali. [23] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei. [24] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de
sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE
(fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă. [25] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei. [26] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de
sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE
(fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă. [27] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei. [28] Realizările se referă la produsele și serviciile care vor
fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km
de străzi construiți etc.). [29] Conform descrierii din secțiunea 1.4.2. „Obiectiv
(obiective) specific (specifice) ...” [30] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei. [31] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei. [32] AC= agent contractual; INT = personal pus la dispoziție
de agenții de muncă temporară („Intérimaire”); JED = „Jeune Expert en
Délégation” (expert tânăr în delegații); AL= agent local; END= expert național
detașat. [33] Sub plafonul pentru personal extern din credite
operaționale (fostele linii „BA”). [34] În special pentru Fonduri Structurale, Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit
(FEP). [35] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul
interinstituțional. [36] În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe
vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și
anume sume brute după deducerea a 25% pentru costuri de colectare.