This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 62011CN0186
Case C-186/11: Reference for a preliminary ruling from the Simvoulio tis Epikratias (Greece) lodged on 20 April 2011 — Stanleybet International Ltd, William Hill Organisation Ltd and William Hill plc v Ipourgos Ikonomias kai Ikonomikon and Ipourgos Politismou
Lieta C-186/11: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2011. gada 20. aprīlī iesniedza Symvoulio tis Epikrateias (Grieķija) — Stanleybet International LTD, William Hill Organization Ltd un William Hill Plc/Ypourgos Oikonomias kai Oikonomikon un Ypourgos Politismou
Lieta C-186/11: Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2011. gada 20. aprīlī iesniedza Symvoulio tis Epikrateias (Grieķija) — Stanleybet International LTD, William Hill Organization Ltd un William Hill Plc/Ypourgos Oikonomias kai Oikonomikon un Ypourgos Politismou
OV C 186, 25.6.2011, p. 15–16
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
25.6.2011 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 186/15 |
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2011. gada 20. aprīlī iesniedza Symvoulio tis Epikrateias (Grieķija) — Stanleybet International LTD, William Hill Organization Ltd un William Hill Plc/Ypourgos Oikonomias kai Oikonomikon un Ypourgos Politismou
(Lieta C-186/11)
2011/C 186/26
Tiesvedības valoda — grieķu
Iesniedzējtiesa
Symvoulio tis Epikrateias
Lietas dalībnieki pamata procesā
Prasītājas: Stanleybet International LTD, William Hill Organization Ltd un William Hill Plc
Atbildētāji: Ypourgos Oikonomias kai Oikonomikon un Ypourgos Politismou
Prejudiciālie jautājumi
1) |
Vai ar EK līguma 43. un 49. pantu ir saderīgs valsts tiesību akts, kas nolūkā ierobežot azartspēļu piedāvājumu ekskluzīvas tiesības saistībā ar azartspēļu norises nodrošināšanu, pārvaldību, organizēšanu un rīkošanu piešķir tikai vienam uzņēmumam, kas izveidots akciju sabiedrības formā un kotēts biržā, ja minētais uzņēmums turklāt arī reklamē sevis organizētās azartspēles, paplašina savu darbību un veic to citās valstīs, spēlētāju dalība ir brīva, un derību un laimesta maksimāli pieļaujamā summa tiek noteikta katrai biļetei, nevis katram spēlētājam? |
2) |
Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir noliedzoša, vai ar EK līguma 43. un 49. pantu ir saderīgs valsts tiesību akts, kurš nolūkā cīnīties pret noziedzību, īstenojot kontroli pār attiecīgajā jomā aktīvo uzņēmumu darbību, lai nodrošinātu, ka minētā darbība norisinās tikai kontrolētā veidā, ekskluzīvas tiesības saistībā ar azartspēļu norises nodrošināšanu, pārvaldību, organizēšanu un rīkošanu piešķir tikai vienam uzņēmumam, arī tad, ja minētā piešķīruma rezultātā attiecīgais piedāvājums paplašinās neierobežoti? Vai katrā ziņā, lai minēto ierobežojumu varētu uzskatīt par piemērotu noziedzības apkarošanas mērķa sasniegšanai, ir noderīgi piedāvājuma paplašināšanos tomēr kontrolēt, proti, lai tas nepārsniedz to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai? Ja minētā paplašināšanās tomēr ir jākontrolē, vai no tāda viedokļa to var uzskatīt par kontrolētu, ja minētajā nozarē tiek piešķirtas ekskluzīvas tiesības struktūrai, kurai piemīt pirmajā prejudiciālajā jautājumā uzskaitītās īpašības? Visbeidzot, ja uzskata, ka konkrēto ekskluzīvo tiesību piešķiršana izraisa azartspēļu piedāvājuma kontrolētu paplašināšanos, vai piešķīrums tikai vienam uzņēmumam pārsniedz to, kas vajadzīgs, tajā ziņā, ka to pašu mērķi var pienācīgi sasniegt, minētās tiesības piešķirot arī vairākiem uzņēmumiem? |
3) |
Ja, atsaucoties uz iepriekšējiem diviem prejudiciālajiem jautājumiem, tiktu uzskatīts, ka ekskluzīvu tiesību piešķiršana ar konkrētajiem valsts noteikumiem saistībā ar azartspēļu norises nodrošināšanu, pārvaldību, organizēšanu un rīkošanu nav saderīga ar EK līguma 43. un 49. pantu: a) vai saskaņā ar minētajiem Līguma noteikumiem ir pieļaujams, ka valsts iestādes pārejas periodā, kas vajadzīgs, lai pieņemtu ar EK līgumu saderīgus noteikumus, pārstāj izskatīt lūgumus par minētās darbības uzsākšanu, kurus iesnieguši citās dalībvalstīs reģistrēti subjekti, b) ja atbilde ir apstiprinoša, pamatojoties uz kādiem kritērijiem nosaka šāda pārejas perioda ilgumu, c) ja pārejas periods netiek atļauts, pamatojoties uz kādiem kritērijiem valsts iestādēm ir jāvērtē attiecīgie lūgumi? |