EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52013DC0499
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS European higher education in the world
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas augstākā izglītība pasaulē
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas augstākā izglītība pasaulē
/* COM/2013/0499 final */
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Eiropas augstākā izglītība pasaulē /* COM/2013/0499 final */
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS
PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN
REĢIONU KOMITEJAI Eiropas augstākā
izglītība pasaulē 1. Eiropa un pasaules
mēroga konkurence talantu piesaistē Globalizācijas un tehnoloģiju
attīstība ir radikāli mainījusi ainu augstākās
izglītības jomā. Nākamo divdesmit gadu laikā
(līdz 2030. gadam) pieprasījums pēc augstākās
izglītības visā pasaulē strauji palielināsies no
pašreizējiem 99 miljoniem studentu līdz 414 miljoniem
studentu[1];
pēdējos gados vislielākais studentu skaita pieaugums ir
vērojams Ķīnā, kam seko Brazīlija un Indija.
Jaunajās tirgus ekonomikas valstīs vēlme iegūt
zināšanas un iesaistīties sociālajā mobilitātē
augstāko izglītību darīs pieejamu simtiem miljonu
cilvēku visā pasaulē. Mainās arī tehnoloģijas un tas,
ko studenti sagaida no izglītības. Studenti arvien vairāk
vēlas izvēlēties, ko, kā un kad mācīties
atbilstoši savām vajadzībām un interesēm. Viņi ir
gatavi gan studēt savā izcelsmes valstī, gan
ārvalstīs, izmantojot mācību kursu piedāvājumu
tiešsaistē vai jaukta tipa mācību veidus, apvienojot visas
šīs iespējas. Izglītība un jo īpaši
augstākā izglītība ir pamatā stratēģijas
“Eiropa 2020” izvirzītajam mērķim un Eiropas iecerei
kļūt par gudru, ilgtspējīgu un integrējošu ekonomiku. Izglītībai
ir izšķiroša nozīme individuālā un sabiedrības
attīstībā, un, labvēlīgi ietekmējot
inovāciju un pētniecību, tā nodrošina augsti
kvalificētu cilvēkkapitālu, kas ir nepieciešams uz
zināšanām balstītā ekonomikā, lai radītu
ekonomisko izaugsmi un labklājību. Pamatojoties uz nesenajām
iniciatīvām par Eiropas augstākās izglītības
sistēmu modernizāciju[2]
un izglītības pārvērtēšanu[3], kā arī
reaģējot uz Padomes 2010. gada 11. maija secinājumiem
par augstākās izglītības starptautisko aspektu
izvēršanu[4], šā paziņojuma mērķis ir sekmēt
stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, palīdzot
dalībvalstīm un augstākās izglītības
iestādēm (AII)[5]
izveidot stratēģiskas partnerības, kas Eiropai ļaus
efektīvāk risināt globālas problēmas. Sadarbība ES
līmenī un plašākā Eiropas satvarā jau ir
veicinājusi augsta līmeņa salīdzināmību,
savietojamību un informācijas apmaiņu starp augstākās
izglītības iestādēm un Eiropas augstākās izglītības
telpas sistēmām. Boloņas process, tādas programmas kā Erasmus,
Tempus, Erasmus Mundus un Marijas Sklodovskas-Kirī
vārdā nosauktās darbības un pārredzamības
instrumenti, piemēram, Eiropas kredītpunktu pārneses un
uzkrāšanas sistēma (ECTS) un Eiropas kvalifikāciju
sistēma (EQF), ir palīdzējuši ES valstu
augstākās izglītības sistēmām kļūt daudz
starptautiskākām Eiropas mērogā. Starptautiskā
dimensija ir fenomens, kas kļūst aizvien nozīmīgāks un
kam ir globāls raksturs — papildus ES iekšējās sadarbības
un mobilitātes jautājumiem, kas aplūkoti paziņojumā
par Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizāciju,
šajā paziņojumā analizētas savstarpēji izdevīgas
iespējas, ko piedāvā darbība plašākā
starptautiskā mērogā, un tajā rosināts vajadzības
gadījumā izmantot Eiropas procesus un instrumentus visas pasaules
auditorijai. Mobilajiem audzēkņiem Eiropa
joprojām ir pievilcīgs galamērķis, uz ko dodas stabila
daļa — aptuveni 45 %[6]
— no starptautiski mobilo studentu kopskaita, kuru skaits, gaidāms,
pieaugs no aptuveni 4 miljoniem pašlaik līdz 7 miljoniem
līdz desmitgades beigām. Tomēr, ja Eiropas augstākās
izglītības iestādes arī turpmāk vēlas būs
galvenais galamērķis, neraugoties uz pieaugošo konkurenci no
Āzijas, Tuvajiem Austrumiem un Latīņamerikas valstīm,
tām stratēģiski jāizmanto Eiropas kā izcilas
kvalitātes augstākās izglītības sniedzējas
reputācija. Tām ir jākļūst
pievilcīgākām, aktīvi jāveicina studentu un darbinieku
starptautiskā mobilitāte, jānodrošina pasaules klases
novatoriskas mācību programmas, kā arī jāpiedāvā
izcilas pedagoģiskās un pētnieciskās iespējas un
jāiesaistās sadarbībā un stratēģiskajās
partnerībās ar citām AII, valsts iestādēm,
privāto sektoru un pilsonisko sabiedrību visā pasaulē.
Turklāt tām ir jāsniedz lielāks ieguldījuma ekonomikas
izaugsmē, veicinot inovāciju un nodrošinot, ka augstākā
izglītība atbilst darba tirgus vajadzībām[7]. Digitālās
mācības un jo īpaši masveida tiešsaistes atvērtie kursi (MOOC)
arī rada jaunus stimulus stratēģiskai partnerībai starp
izglītības iestādēm un jaunas iespējas sasniegt tos
potenciālos studentus, kuriem nav iespēju ceļot vai
izbrīvēt laiku darba dēļ, bet kuri vēlas izmantot
augstākās izglītības piedāvājumu ārpus savas
valsts. Dalībvalstīm vajag atbalstīt šos centienus, radot
labvēlīgus nosacījumus starptautiskās dimensijas
paplašināšanai valsts un reģionālā līmenī un
novēršot atlikušos juridiskos un administratīvos
šķēršļus mobilitātei. Laikā, kad pasaules ekonomikas cenšas
kļūt aizvien konkurētspējīgākas, spožāko
talantu veidošana un piesaiste vairs nav mērķis, kuru vēlas
panākt tikai nedaudzas valstis vai pasaulē pazīstamākās
augstākās izglītības iestādes. Daudzas AII ir
apņēmušās uzlabot savu mācību kursu kvalitāti,
lai piesaistītu un noturētu labākos studentus.
Augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršana
palīdzēs sagatavot mūsu studentus, kas dodas uz
ārvalstīm vai paliek Eiropā, dzīvei globālā
pasaulē, palielinot viņu pieredzi un zināšanas,
nodarbināmību, ražīgumu un pelnītspēju.
Līdzīgi, kā uzsvērts paziņojumā "Uzlabot un
koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un
inovācijā"[8],
šī globālā tendence ir radījusi jaunas iespējas
augstākās izglītības iestādēm, lai sekmētu
stratēģisku partnerību izveidi pētniecības un
inovācijas darbībās. Šā paziņojuma 2. sadaļā
apskatītas to augstākās izglītības iestāžu un
dalībvalstu prioritārās jomas, kuras cenšas paplašināt
savas starptautiskās darbības. Paziņojuma 3. sadaļā
izklāstītas konkrētas darbības, ko, ES sniedzot savu
pievienoto vērtību, veiks, lai atbalstītu šos centienus
paplašināt starptautisko dimensiju, savukārt 4. sadaļā
aplūkoti turpmākie pasākumi. 2. Galvenās
prioritātes augstākās izglītības iestādēm un
dalībvalstīm — virzībā uz visaptverošām starptautisko
aspektu izvēršanas stratēģijām Lai gan
vairākās dalībvalstīs un daudzās AII jau pastāv
augstākās izglītības starptautisko aspektu izvēršanas
stratēģijas[9], bieži vien tās galvenokārt ir vērstas uz studentu
mobilitāti — starptautiskā akadēmiskā sadarbība
joprojām bieži vien ir sadrumstalota, balstīta uz atsevišķu
mācībspēku vai pētniecības grupu iniciatīvu, un
tā ne vienmēr ir saistīta ar iestāžu vai valsts
stratēģiju. Efektīvās stratēģijās būtu
jāietver arī starptautisku mācību programmu izstrāde,
stratēģiskās partnerības, jaunu paņēmienu
meklēšana satura pasniegšanai un papildināmības nodrošināšana
ar plašāku politiku ārējās sadarbības,
starptautiskās attīstības, migrācijas, tirdzniecības,
nodarbinātības, reģionālās attīstības,
pētniecības un inovāciju jomā. Nesens apsekojums, ko
veikusi Eiropas Universitāšu asociācija (EUA), liecina, ka
lielākā daļa augstākās izglītības
iestāžu uzskata, ka valsts un iestāžu stratēģijām
saistībā ar starptautisko aspektu izvēršanu ir pozitīva
ietekme uz šo iestāžu starptautisko darbību[10]. Visaptverošas starptautisko aspektu
izvēršanas stratēģijas izstrāde, pirmkārt,
nozīmē pozicionēt augstākās izglītības
iestādi, proti, tās studentus, pētniekus un darbiniekus, kā
arī valsts sistēmas globālā mērogā visos
attiecīgajos pasākumos, kas saistīti ar pētniecību,
inovāciju un augstāko izglītību, atbilstīgi tās
individuālajam profilam, mainīgajām darba tirgus
vajadzībām un attiecīgās valsts ekonomiskajai stratēģijai.
Līdz ar to nepastāv viena universāla pieeja, un
dalībvalstīm vajadzētu pielāgot savas valsts
stratēģijas, lai nostiprinātu savas stiprās puses un
klātbūtni starptautiskā mērogā, kā arī lai
piesaistītu talantus, ņemot vērā konstatēto valsts
līmeņa un starpkultūru prasmju trūkumu un savu
jaunattīstības partnervalstu vajadzības zināšanu un
pētniecības jomā. Turpmāk ierosinātās
galvenās prioritātes augstākās izglītības
iestādēm un dalībvalstīm tādēļ būtu
jāuzskata par pasākumu kopumu, ko tās atbilstīgi savām
vajadzībām varētu izmantot visaptverošas stratēģijas
ietvaros. Visaptverošai starptautisko aspektu
izvēršanas stratēģijai būtu jāaptver galvenās
jomas, kuras grupētas šādās trīs kategorijās: starptautiskā studentu un darbinieku mobilitāte; starptautiskās
dimensijas paplašināšana un mācību programmu un
digitālās mācīšanās uzlabošana; un
stratēģiskā sadarbība, partnerības un spēju
veidošana. Šīs kategorijas nav jāskata atsevišķi, bet gan
kā neatņemami visaptverošas stratēģijas elementi. 2.1. Studentu un darbinieku
starptautiskās mobilitātes veicināšana Starptautiskā studentu mobilitāte
diploma ieguvei, kas ir visplašāk izplatītais un, iespējams,
joprojām nozīmīgākais starptautiskās dimensijas
paplašināšanas līdzeklis, būtiski mainās apjoma un veida ziņā,
un dažos gadījumos tā ir kļuvusi par ļoti būtisku
ienākumu avotu augstākās izglītības
iestādēm. Ik gadu vairāk nekā 7 % augstākās
izglītības studentu dodas studēt uz ārvalstīm, liels
studentu skaits ir no Ķīnas, Indijas un Korejas Republikas. Lai gan ESAO
dalībvalstis piesaista 77 % no kopējā studiju
pieprasījuma un Āzijā pašlaik ir 52 % no visiem tiem
starptautiski mobilajiem studentiem, kas vēlas iegūt diplomu, strauji
pieaug to studentu proporcionālā daļa, kuri izvēlas
studēt Austrālijā, Jaunzēlandē un Krievijā.
Tajā pašā laikā Ziemeļamerika (ASV un Kanāda)
joprojām ir pievilcīgs reģions, kurā studē 21 %
mobilo studentu. Arvien biežāk mobilo studentu izcelsmes valstis
kļūst arī par studiju galamērķa valstīm —
Ķīna ir ne tikai lielākā izcelsmes valsts, tā jau
uzņem 7 % no pasaules starptautiski mobilo studentu kopskaita.
Aplūkojot ienākošās mobilitātes kopējo apjomu,
trīs ES dalībvalstis — Apvienotā Karaliste, Francija un
Vācija — piesaista 63 % no visiem studentiem no valstīm
ārpus Eiropas augstākās izglītības telpas (EAIT)[11]. Kredītpunktu pārneses
mobilitāte, kas veido daļu no savas valsts augstskolā diploma
iegūšanai nepieciešamā kredītpunktu skaita, palielinās gan
Eiropā, pateicoties tās mobilitātes shēmām, gan ASV,
pateicoties šo valstu programmām, kas paredzētas studijām
ārzemēs, savukārt līdzīgas sistēmas tiek
izstrādātas un tās izmanto aizvien vairāk arī
citās pasaules daļās. Šāda veida mobilitāte būtiski
paplašina iestāžu starptautisko darbību. Ņemot vērā šīs
pieaugošās mobilitātes plūsmas, citā valstī
iegūtas izglītības pārredzamībai un atzīšanai
būtu jābūt vienai no galvenajām prioritātēm.
Jau īstenotie centieni izstrādāt kvalitātes sistēmas
attiecībā uz mobilitāti ES valstīs un plašākā
Boloņas procesa ietveros liecina, ka Eiropa ir visprogresīvākais
pasaules reģions šajā jomā. Erasmus harta[12], kurā ir
izklāstīti pamatprincipi un obligātās prasības, kuras
augstākās izglītības iestādēm jāievēro,
īstenojot Erasmus mobilitātes shēmu, papildus diploma
pielikumam un kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmai
(ECTS) ir potenciāli pievilcīgs instruments arī
globālā līmenī. Būtu arī aktīvi
jāsekmē iegūto studiju kredītpunktu atzīšana visā
pasaulē, lai veicinātu mācību rezultātu
pārredzamību un „pārnesamību” no vienas valsts uz otru. Mobilitāte attiecas ne tikai uz
studentiem — darbinieku mobilitāte rada daudzveidīgas
priekšrocības gan iestādēm, gan individuāli. Tas ir
instruments jaunu prasmju, valodu un pedagoģisko metožu apguvei un
starptautisko kontaktu dibināšanai. Augstākās
izglītības iestādēm būtu jāstimulē savi
darbinieki palielināt starptautisko pieredzi un attiecīgi
jānovērtē šādu darbinieku ieguldījums viņu darba
karjeras vērtējuma laikā. Šādu stimulu un apbalvojumu iekļaušanai
institucionālās stratēģijās ir būtiska
nozīme, lai nodrošinātu sekmīgu darbinieku mobilitāti. Mobilitāte un jo īpaši
kredītpunktu pārneses mobilitāte būtu jāizmanto
kā spēcīgs stimuls, uzlabojot Eiropas augstākās
izglītības kvalitāti. Augstākās izglītības
iestādēm vajadzētu izstrādāt labākus
pakalpojumus, lai nosūtītu studēt uz citām valstīm un
uzņemtu savā iestādē citu valstu studentus vai
pētniekus, tostarp sniegt individuālas konsultācijas par
karjeras iespējam un atvieglot integrāciju pilsētā/reģionā/valstī,
piedāvājot valodas apmācību, ja nepieciešams. AII būtu
jāsalīdzina savas mācību programmas ar citām
izglītības iestādēm un attiecīgi tās
jāmodernizē, lai uzlabotu pedagoģisko darbu un stiprinātu
vadošo darbību un pārvaldību iestādēs. Starptautiska
studentu apmaiņa attiecīgas programmas ietvaros būs stimuls
ārvalstu diplomu atzīšanai. Tādējādi mobilitāte
ietekmēs ne tikai atsevišķu personu attīstību un
nodarbinātības iespējas, bet atstās pozitīvu iespaidu
arī uz iestādēm. Tajā pašā laikā, veidojot
intensīvu saikni starp augstskolām un ekonomiku vietējā
mērogā, ir būtiski izmantot augstskolu pētniecības un
izglītības iespējas inovācijas un izaugsmes
veicināšanai. Noteikumiem par trešo valstu
valstspiederīgo imigrāciju būtu jāatbalsta AII centieni palielināt to starptautisko atpazīstamību, nevis
jārada šķēršļi mobilitātei, kas pasliktina Eiropas
tēlu ārzemēs. Laiks un izmaksas, kas saistītas nepieciešamo
vīzu un/vai atļauju iegūšanu, kā arī būtiskas
praktiskas atšķirības starp ES valstīm var darboties kā
faktors, kas attur studentus izvēlēties ES kā studiju un
pētniecības galamērķi. Nesens Eiropas migrācijas
tīkla pētījums "Ārvalstu studentu imigrācija
ES"[13]
liecina, ka, lai gan dalībvalstis ir atvieglojušas trešo valstu
pilsoņu uzņemšanu ES saskaņā ar Direktīvu 2004/114/EK,
tie joprojām var saskarties ar grūtībām, kas izriet no
valstu tiesību aktiem un/vai prakses. Komisijas nesenais priekšlikums[14] pārstrādāt
Direktīvas 2005/71/EK un 2004/114/EK, kas attiecas uz trešo
valstu pilsoņu ieceļošanas nosacījumiem, uzturēšanos un
tiesībām pētniecības, mācību u. c. nolūkos,
padarītu vieglāku un izdevīgāku trešo valstu studentu un
pētnieku ieceļošanu un uzturēšanos ES uz laiku, kas
pārsniedz 90 dienas. Priekšlikumā cita starpā ir noteikti
skaidri termiņi, kādos valstu iestādēm jāpieņem
lēmumi attiecībā uz pieteikumiem, studentiem to
uzturēšanās laikā sniegtas lielākas iespējas
piekļūt darba tirgum un atvieglota viņu mobilitāte starp ES
valstīm. Galvenās prioritātes augstākās izglītības iestādēm un dalībvalstīm saistībā ar mobilitāti ir šādas: – pievērsties starptautisko aspektu izvēršanas stratēģijām, tajās būtisku daļu atvēlot studentu, pētnieku un darbinieku mobilitātei, kas balstās uz kvalitātes sistēmu, kurā ietilpst profesionālās orientācijas un konsultāciju pakalpojumi; – izveidot divvirzienu mobilitātes shēmas ar trešām valstīm, kas ietver visdažādākos mācību priekšmetus un, ja vajadzīgs, mērķtiecīgi pievērsties jomām, kurās ir vērojams prasmju trūkums; – atbalstīt taisnīgu un oficiālu ārzemēs iegūtu kompetenču atzīšanu starptautiski mobilajiem studentiem, pētniekiem un darbiniekiem, kā arī labāk izmantot pārredzamības un salīdzināmības instrumentus un pievērst lielāku uzmanību mācību rezultātiem; – pieņemt, transponēt un savlaicīgi īstenot ierosināto pārstrādāto direktīvu, kas apvieno Direktīvas 2005/71/EK un 2004/114/EK. 2.2. Starptautiskās
dimensijas veicināšana savā valstī un digitālās
mācīšanās popularizēšana Visās starptautisko aspektu
izvēršanas stratēģijās būtu jānosaka
atbilstīga starptautiskās mobilitātes pakāpe un veids gan
darbiniekiem, gan studentiem. Taču starptautiskās darbības
priekšrocības būtu jāizmanto ne tikai nelielajam to studentu un
darbinieku daudzumam jebkurā AII, kuri uzturēsies ārzemēs. Fakti[15]
liecina, ka vislielākās ES dalībvalstu un atsevišķu AII
prioritātes starptautisko aspektu izvēršanas politikas jomās
joprojām ir studentu mobilitāte uz ārvalstīm, studentu
apmaiņa, kā arī ārvalstu studentu piesaiste. Tomēr
mobilitātē vienmēr iesaistīsies tikai salīdzinoši maza
studentu un darbinieku daļa — augstākās izglītības
politikai ir arvien vairāk jāpievēršas globālas dimensijas
iekļaušanai visu mācību programmu un
mācīšanas/izglītības apguves procesu izstrādē un
saturā (ko dažreiz dēvē par “starptautisko dimensiju
savā valstī”), lai nodrošinātu, ka lielākajai daļa
studentu — t.i. 80-90 % izglītojamo, kuri nav iesaistījušies
starptautiskajā mobilitātē, lai iegūtu diplomu vai
iespēju pārnest kredītpunktus, — tomēr būtu
iespēja apgūt prasmes, kas ir nepieciešamas starptautiskā
vidē un globalizētā pasaulē. Starptautiskās kategorijās
domājošu mācībspēku un ārvalstu mācībspēku
vai pētniecības darbinieku klātbūtne augstākajā
mācību iestādē papildus tajā studējošiem
ārvalstu studentiem ir instruments, kā iepazīstināt to
studentu vairākumu, kuri nepiedalās mobilitātes programmās,
ar starptautiskām pieejām. Tas var potenciāli uzlabot
augstākās izglītības iestāžu sniegumu un
izglītības kvalitāti, veicinot mācību kursa
materiālu apmaiņu, kā arī aizvien plašāku
virtuālo augstskolu un kursprogrammatūru izmantošanu, kā
arī sekmēt sadarbību. Nozaru un daudznozaru tīkli var
būt darbinieku apmaiņas un mācību programmu
starptautiskās dimensijas virzītāji. Iekļaujot mācību
programmās starptautisko dimensiju, parādās valodu
zināšanu nozīmīgums. No vienas
puses, angļu valodas zināšanas studentiem, pasniedzējiem un
iestādēm ir jebkuras starptautisko aspektu izvēršanas
stratēģijas faktiska daļa, un dažas dalībvalstis ir
ieviesušas vai ievieš mērķvirzītus mācību kursus
angļu valodā (īpaši maģistra studiju līmenī)
kā daļu no stratēģijas, lai piesaistītu talantus, kas
citādi Eiropā neierastos. No otras
puses, daudzvalodība ir būtiska Eiropas vērtība, ko ārvalstu studenti[16]
vērtē ļoti augstu un kas izglītībā un
pētniecībā būtu jāveicina visā
augstākās izglītības ieguves procesā. Citu Eiropas valodu prasmes paplašina
profesionālās izaugsmes iespējas un ietekmē
kvalificētu absolventu vai pētnieku izvēli palikt Eiropā
pēc diploma iegūšanas, kā to liecina Erasmus Mundus
kopīga akadēmiskā grāda studentu pieredze no trešām
valstīm, kuri iesaistījušies mobilitātē vismaz divās
Eiropas valstīs. Lai veiksmīgi
integrētos uzņēmējā valstī, mobilajiem
studentiem, pētniekiem un mācībspēkiem vajadzīgs
īpašs atbalsts valodu apmācībai, tostarp iespēja apgūt
vietējo(-ās) valodu(-as) neatkarīgi no tā, vai
attiecīgā valoda ir vai nav mācībās vai
pētniecības grupā izmantotā valoda.
Plašāka
digitālas mācīšanās un informācijas un
komunikācijas tehnoloģiju izmantošana var uzlabot Eiropas AII
pieejamību un palīdzēt mācību programmās
iekļaut jaunas zināšanas, materiālus un mācīšanas
metodes no visas pasaules, sekmējot jaunas partnerību formas,
sinerģiju un apmaiņu starp dažādām nozarēm un
fakultātēm, ko citādi būtu grūti izveidot.
Lielāka atvērtība un pieejamība, izmantojot
tehnoloģijas, uzlabos konkurētspēju un pārredzamību un
ļaus AII pielāgot mācību metodes un materiālus to
studentu vajadzībām, kuri strādās globalizētā
darba tirgū. Tā rezultātā būtiski
mainīsies ikvienas AII pārvaldības modelis, paverot iespēju
piesaistīt pilnīgi jaunu auditoriju (piemēram, ārvalstu
izglītojamos ārpus augstskolām, personas, kas apgūst
kādu atsevišķu mācību kursu, nevis pilnu programmu,
dažādas vecuma grupas) un izveidot jaunus pakalpojumus (piemēram,
mācībspēku piedāvāts mācību atbalsts,
novērtējums, sertifikācija). Šāda jauna pieeja maina
augstākās izglītības iestāžu sociālo nozīmi,
kuras tagad kļūst par zināšanu un inovāciju
sniedzējām un attīstības veicinātājām; uz
AII tiek izdarīts jauns spiediens, liekot tām izsvērt savu
sociālo atbildību vietējā, valsts un
reģionālā līmenī, tostarp atbildību veidot
spējas jaunās tirgus ekonomikas valstīs un
jaunattīstības valstīs pasaulē. Eiropā ir vairākas labi izveidotas
tālmācības augstskolas, kas piedāvā
tālmācības un jaukta tipa mācības un citus
netradicionālus izglītības sniegšanas veidus. Pēdējos
gados atvērto izglītības resursu (OER)[17] un jo īpaši
atvērtās kursprogrammatūras (OCW)[18] un masveida tiešsaistes
atvērto kursu (MOOC) piedāvājums ir ievērojami
pieaudzis un pilnveidojoties gan satura, gan organizācijas ziņā[19]. Lai gan mācīšanās un diplomu
iegūšana tiešsaistē nav nekas jauns, strauji augošais tiešsaistes
mācību un digitālo mācību materiālu
piedāvājums, kā arī atsevišķu MOOC sniegtais
novērtēšanas, apstiprināšanas un akadēmisko
kredītpunktu piešķiršanas piedāvājums (pieaugoša tendence
daudzās AII, jo īpaši tādās valstīs kā ASV un
Austrālijā) var radikāli pārveidot augstāko
izglītību. Jaunas tendences digitālajās
mācībās un MOOC piedāvājuma
paplašināšanās varētu būt stimuls augstākās
izglītības iestādēm pārskatīt savu izmaksu
struktūras un, iespējams, arī savus uzdevumus, un
iesaistīties pasaules mēroga partnerībās, lai uzlabotu
satura kvalitāti un mācību pieredzi, izmantojot jaukta tipa
mācības. Eiropai jāieņem vadošā
pozīcija globālajos centienos izmantot digitālās
izglītības potenciālu (tostarp IKT pieejamību, OER
izmantošanu un MOOC sniegšanu) un novērst sistēmiskus
šķēršļus, kas vēl joprojām pastāv kvalitātes
nodrošināšanā, studentu novērtēšanā un rezultātu
atzīšanā, kā arī finansējumā. Šis potenciāls
un šķēršļu novēršana tiks apskatīti turpmākā
Komisijas iniciatīvā. Galvenās prioritātes augstākās izglītības iestādēm un dalībvalstīm starptautiskās dimensijas veicināšanai savā valstī un digitālās mācīšanās popularizēšanai ir šādas: – izmantot AII darbinieku starptautisko pieredzi un kompetenci, lai izstrādātu starptautiskas mācību programmas gan audzēkņiem, kas nav iesaistījušies mobilitātē, gan mobilajiem audzēkņiem; – palielināt studentiem, pētniekiem un darbiniekiem piedāvātās iespējas, lai uzlabotu valodu prasmes, jo īpaši vietējo valodu mācīšanu cilvēkiem, kas apmeklē mācību kursus angļu valodā, lai maksimāli palielinātu ieguvumu no Eiropas valodu daudzveidības; – attīstīt starptautiskās sadarbības iespējas, izmantojot tiešsaistes mācības, un paplašināt IKT un atvērto izglītības resursu izmantošanu jauniem izglītības sniegšanas veidiem, lai paplašinātu pieejamību, piešķirtu starptautisku dimensiju mācību programmām un nodrošinātu jaunus partnerību veidus. 2.3. Stratēģiskās
sadarbības un partnerības stiprināšana un spēju veidošana Jaunās tendences, piemēram,
augstskolu filiāles ārzemēs un augstākā
izglītība tiešsaistē, kā arī jaunu "zināšanu
lielvalstu" ienākšana maina līdzsvaru starp sadarbību un
konkurenci starptautisko aspektu izvēršanas stratēģijās. Starptautiskās augstākās
izglītības ekonomiskā nozīme strauji palielinās. Dažas valstis, tostarp
tādi populāri galamērķi kā Apvienotā Karaliste,
Kanāda, ASV un Austrālija, lielu nozīmi piešķir
augstākajai izglītībai kā pakalpojumam, kas ir
ievērojams ienākumu avots (2010. gadā
Lielbritānijā 8,25 miljardi sterliņu mārciņu un
Austrālijā 15,5 miljardi Austrālijas dolāru). Dažās ES dalībvalstīs,
piemēram, Nīderlandē, Zviedrijā un Dānijā, trešo
valstu studentiem ir ieviesta ievērojama mācību maksa, ko
iestādes izmanto, lai palielinātu ienākumu līmeni, tām
dodot iespēju, piemēram, piešķirt mērķtiecīgas
stipendijas studentiem no jaunajām tirgus ekonomikas valstīm un
jaunattīstības valstīm. Citas dalībvalstis gluži
pretēji ir skaidri paudušas politisku izvēli saglabāt
mācību maksu trešo valstu pilsoņiem zemā līmenī
vai attiekties no tās vispār, ņemot vērā šo valstu
starptautisko aspektu izvēršanas stratēģiju un iespēju
šādi piesaistīt vairāk ārvalstu studentu. Ārvalstu studentiem ir pozitīva
ekonomiskā ietekme uz uzņēmējvalsti neatkarīgi no
tā, vai viņiem ir jāmaksā mācību maksa.
Nīderlandes valdības 2012. gadā veiktais pētījums[20] liecina, ka pat tad, ja vien 2,5 %
no ārvalstu absolventiem paliktu strādāt valstī, rastos
pozitīva ilgtermiņa ietekme uz valsts finansēm, kas
pārsniegtu ieguldījumu atguvi. Eiropas augstākās
izglītības sistēmas piedāvā daudzas konkurētspējīgas
priekšrocības, kas būtu jāizmanto, piemēram,
spēcīgas un veiksmīgas iestrādes attiecībā uz
kopīgajiem un divkāršajiem grādiem, doktorantūras
skolām, lietišķas ievirzes doktorantūrām un neseno EIT[21] zināšanu un
inovāciju kopienu (ZIK) izveidi globāli nozīmīgās
jomās. Taču starptautiskās dimensijas paplašināšanai
vajadzīga lielāka sadarbība ar augstākās
izglītības centriem citos kontinentos. Eiropas AII būtu pašām sevi
jāpozicionē atbilstīgi to stiprajām pusēm
izglītībā, pētniecībā vai inovācijā un
jāveido partnerības gan Eiropā, gan ārpus tās, lai pastiprinātu un papildinātu savu individuālo
profilu, izmantojot kopīgus projektus un pētniecības
darbības, interneta kursus, kombinējot tradicionālos un jaunos
izglītības izplatīšanas un sniegšanas kanālus, tostarp
darbojoties kopīgās augstskolās vai augstskolu
filiālēs valstīs, kas atrodas ārpus ES. Labi izveidoti
pētniecības tīkli varētu būt pamats jaunai
sadarbībai pedagoģiskajā darbā, un jau nodibinātas
partnerības izglītības jomā varētu veicināt jaunus
pētniecības projektus. Fakti liecina, ka kopīgi un
divkārši grādi ir spēcīgi instrumenti, ar ko var
veicināt kvalitātes nodrošināšanu un kvalifikāciju
savstarpēju atzīšanu, piesaistīt talantus un
padziļināt partnerības un uzlabot starptautisko pieredzi,
starpkultūru prasmes un absolventu nodarbinātības iespējas.
Tādēļ ES un dalībvalstīm būtu jāsniedz
spēcīgs stimuls, lai stiprinātu kopīgu un divkāršu
grādu nozīmīgumu Eiropas augstākās
izglītības iestāžu starptautisko aspektu izvēršanas
stratēģijās, pamatojoties uz gandrīz 700 Eiropas un trešo
valstu AII pieredzi, kuras jau veiksmīgi īstenojušas kopīgos un
divkāršos grādus programmas Erasmus Mundus ietvaros. Gan
akadēmiskā, gan administratīvā skatījumā
pastāv divi īpaši šķēršļi, kuri AII padara
sarežģītāku kopīgu programmu uzsākšanu un kas ir
jānovērš: institucionālo noteikumu nepilnības
(akreditācijas procedūras, vērtēšanas sistēmas,
noteikumi attiecībā uz eksāmeniem un diplomdarbiem,
reģistrēšanas procedūras vai mācību maksas politika)
un nepilnības valstu tiesību aktos (jo īpaši attiecībā
uz kopīgo grādu sniegšanu). Starptautiskajām stratēģiskajām
partnerībām, kurās līdzsvarotā veidā ir
iesaistīti uzņēmumi un augstākās izglītības
iestādes, ir būtiska nozīme pārrobežu inovācijas
jomā, risinot globālas problēmas. Tas jo īpaši attiecas
uz valstīm ar strauji augošu ekonomiku, kurās Eiropai jāizveido
sabalansēta sadarbība ar izcilības centriem, lai nodrošinātu
spēcīgu un noturīgu klātbūtni uz vietas.
Partnerības, kuru mērķis ir sekmēt
uzņēmējdarbību un inovāciju, veidojot novatoriskas
pieejas, attīstot studentos uzņēmējdarbības prasmes un
attieksmi, dos labumu gan Eiropas konkurētspējai, gan partnervalstīm.
Ekonomiski pieņemamas un iekļaujošas inovācijas
veicināšanai ir īpašs potenciāls, kas jaunajām tirgus
ekonomikas valstīm varētu palīdzēt risināt savas
sabiedriskās problēmas, kā arī veicināt Eiropas
uzņēmumu piekļuvi tirgum, tirdzniecību un ieguldījumu
iespējas. Sadarbībai ar jaunattīstības
valstīm un to augstākās izglītības iestādēm
vajadzētu būt vienam no starptautisko aspektu izvēršanas
stratēģijas elementiem, izmantojot
novatoriskus partnerības modeļus, lai stiprinātu gan
ziemeļu–dienvidu, gan dienvidu–dienvidu sadarbību, piemēram,
kopējas programmas un studentu un darbinieku mobilitāti. Daudz faktu[22]
liecina, ka augstākajai izglītībai ir būtiska nozīme
tādu zināšanu sniegšanā, kas nepieciešamas ekonomikas
attīstībai — darbavietu radīšanai, labākai pārvaldībai,
uzņēmējdarbības un paaudžu mobilitātes
veicināšanai un pilsoniskās sabiedrības stiprināšanai.
Eiropas AII atzīst, ka tām ir būtiska nozīme, atbalstot
modernizācijas centienus jaunajās tirgus ekonomikas valstīs un
jaunattīstības valstīs, kā arī palīdzot
risināt tādas globālas problēmas kā klimata
pārmaiņas vai samazinot attīstības līmeņa
atšķirības starp tautām un valstīm. Tāpat arī
lielākā daļa dalībvalstu atbalsta sadarbības un
spēju palielināšanas programmas, kas papildinātas ar ES
rīcību šajā jomā. Studenti, darbinieki un pētnieki,
kas studē vai strādā Eiropas uzņemošajās
augstākajās mācību iestādēs, bieži vien ir
vidutāji sadarbībai ar attiecīgajām valsts
iestādēm un valstīm, lai izstrādātu, saskaņotu un
pārraudzītu starptautiskos sadarbības projektus. Papildus konkrētiem tradicionāliem
spēju veidošanas pasākumiem, mobilitātei kā tādai un
jo īpaši kredītpunktu mobilitātei ir lielas iespējas
uzlabot augstākās izglītības kvalitāti
jaunattīstības valstīs — paātrinot starptautisko aspektu
izvēršanas stratēģijas izstrādi un izmantojot
pārredzamības un atzīšanas instrumentus, kā arī
palīdzot iestādēm ieviest labākus pakalpojumus studentu
nosūtīšanai uz ārzemēm un ārvalstu studentu vai
pētnieku uzņemšanai un veicināt ārvalstu diplomu
atzīšanu. Kā uzsvērts projektā
"Access to Success"[23],
sadarbība attīstības jomā ne vienmēr ir pietiekami
novērtēta augstākās izglītības iestāžu
pamatuzdevumu aprakstos. Turklāt Eiropas AII līdzdalība
spēju veidošanā trešās valstīs var vienlaikus
akadēmiski atmaksāties Eiropas iestādēm un veidot daļu
no to sociālās atbildības. Strādājot ar
augstākās izglītības iestādēm valstīs,
kurām tas visvairāk nepieciešams, piemēram, konfliktu skartajās
valstīs, un izveidojot partnerības ar ne tik labi sagatavotām
iestādēm, Eiropas AII ir iespēja sniegt lielu ieguldījumu
konkrēta reģiona attīstībā un tādējādi
ar to izveidot ilgtermiņa stratēģisku saikni. Pasaulē, kas
strauji attīstās, iespējas ātri mainās, un jau
nākotnē šodienas jaunattīstības valstis būs valstis ar
strauji augošu ekonomiku. Galvenās prioritātes augstākās izglītības iestādēm un dalībvalstīm saistībā ar partnerību ir šādas: – nostiprināt augstākās izglītības un pētniecības spēju risināt globālas problēmas, iesaistoties uz inovāciju vērstās starptautiskās partnerībās un aliansēs; – novērst atlikušos šķēršļus kopīgo un divkāršo grādu programmu izstrādei un īstenošanai gan institucionālā, gan dalībvalstu līmenī un uzlabot noteikumus attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanu un pārrobežu atzīšanu; – piedāvāt novatoriskas mācību programmas, kas veicina uzņēmējdarbības garu, tostarp plaši izmantojamu prasmju apguvi, un radīt starptautiskas mācību iespējas, sadarbojoties ar darba devējiem gan ES iekšienē, gan ārpus tās; – nodrošināt saskaņotību starp starptautisko aspektu izvēršanas stratēģijām un ES rīcībpolitikām sadarbībai attīstības jomā, ņemot vērā taisnīguma un partnervalstu atbildības principu; izmantot trešo valstu studentus, pētniekus un darbiniekus kā vidutājus sadarbībai ar attiecīgo valstu AII. 3. ES ieguldījums
augstākās izglītības starptautiskajā dimensijā Dalībvalstis un to augstākās
izglītības iestādes ir atbildīgas par savu
augstākās izglītības sistēmu reformēšanu un
atbalstu starptautisko aspektu izvēršanas stratēģiju izstrādē.
ES pievienotā vērtība — sadarbībā ar dalībvalstīm
un vienlaikus pilnībā ievērojot augstākās
izglītības iestāžu neatkarību —, jo īpaši izmantojot
stratēģiju “Eiropa 2020” un programmu Erasmus+
saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020.
gadam[24],
ir sniegt lielāku politisku atbalstu un finanšu stimulus starptautisko
aspektu izvēršanas stratēģiju pilnveidei. Programma Erasmus+ 2014.–2020. gadam
nodrošinās būtisku ES līmeņa ieguldījumu starptautisko
aspektu izvēršanas stratēģijas šādās galvenajās
jomās: starptautiskā mobilitāte, kopīgi akadēmiskie
grādi un starptautiskās sadarbības partnerības, tostarp
spēju veidošanā un darbinieku izaugsmē jaunās tirgus
ekonomikas valstīs un jaunattīstības pasaules daļās.
Programma Erasmus+, iekļaujot ārējos instrumentus,
novērsīs dažādu esošo augstākās izglītības
programmu pašreizējo sadrumstalotību un padarīs ES darbības
redzamākas, saskaņotākas un pievilcīgākas. Pamatprogramma pētniecības un
inovāciju jomā “Apvārsnis 2020” un tās uz
izglītību vērstie komponenti — Marijas Sklodovskas-Kirī
vārdā nosauktās darbības (MSCA) pētnieku
mobilitātei un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT)
— stiprinās Eiropas kā augstas kvalitātes un sociāli
atbildīgas augstākās izglītības sniedzējas
nozīmi un tēlu un stratēģiski piešķirs lielākus
līdzekļus gan ienākošajai, gan izejošajai studentu,
pētnieku un darbinieku mobilitātei uz un no valstīm, kas nav ES
dalībvalstis. MSCA pieņems darbā aptuveni 20 % no
visiem tās Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās
programmas stipendiātiem no trešām valstīm un veicinās ar
pētniecību saistītu saikni ar partneriem visā pasaulē,
izmantojot mobilitātes periodus. Lai veicinātu starptautisko aspektu izvēršanas stratēģijas laika posmam no 2014. līdz 2020. gadam, izmantojot ES finansējumu, Komisija: – sniegs lielāku finansiālo atbalstu, izmantojot jauno programmu Erasmus+ mobilitātei uz valstīm, kas nav ES valstis, un no tām, iesaistot līdz pat 135 000 studentu un darbinieku un līdz 15 000 trešo valstu pētnieku, kuri sāk vai turpina karjeru Eiropā, izmantojot Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”; – atbalstīs starptautisko AII konsorciju kopīgu maģistra un doktora grādu izstrādē, izmantojot attiecīgi programmu Erasmus+ un Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības, un sniegs iespēju piedalīties līdz 60 000 augstskolu absolventiem, piešķirot tiem augsta līmeņa stipendijas; – atbalstīs stratēģiskas partnerības sadarbībai un inovācijai, tostarp līdz 1000 spēju veidošanas partnerības starp ES un ārpussavienības valstu augstākajām mācību iestādēm. ES ieguldījums koncentrēsies uz
diviem turpmāk aprakstītajiem politikas mērķiem:
palielināt Eiropas augstākās izglītības
pievilcību, uzlabojot kvalitāti un pārredzamību; un
paplašināt pasaules mēroga sadarbību inovācijas un
attīstības jomā, izmantojot partnerības, dialogu un
spēju veidošanu. 3.1. Eiropas augstākās
izglītības pievilcības palielināšana, uzlabojot
kvalitāti un pārredzamību Lai uzlabotu ārzemēs iegūtu
kvalifikāciju atzīšanu, ES turpinās iesaistīties
starptautiskajā dialogā par augstākās izglītības
politikas virzieniem ar galvenajām partnervalstīm un reģioniem
visā pasaulē. Tas sekmēs plašāku izpratni par Eiropas
standartiem un instrumentiem, piemēram, Eiropas kvalifikāciju
sistēmu, iniciatīvu Tuning, Eiropas kredītpunktu
pārneses un uzkrāšanas sistēmu (ECTS), diploma pielikumu,
valstu akadēmiskās atzīšanas informācijas centru (NARIC)
tīklu un Erasmus hartu, lai veicinātu šo Eiropas instrumentu
izmantošanu un potenciālu kļūt par pasaules mēroga
standartiem. Tajā pašā laikā ES vajadzētu stiprināt
politisko dialogu un zināšanas par partnervalstu izglītības
sistēmām un instrumentiem, tostarp ar Boloņas starpvaldību
procesa starpniecību, un gūt pieredzi, lai izveidotu Eiropas pašas
standartus un instrumentus. Lai starptautiskās dimensijas
paplašināšana varētu uzlabot augstākās izglītības
kvalitāti, nepieciešama ciešāka sadarbība ar
līdzvērtīgām sistēmām citos pasaules
reģionos kvalitātes nodrošināšanas ziņā
attiecībā uz mobilajiem studentiem sniegto pakalpojumu
kvalitāti, mācību kursu satura kvalitātes nodrošināšanu
un kopīgu projektu un programmu kvalitātes nodrošināšanu.
Tāpat ciešāk jāsadarbojas attiecībā uz diploma ieguves
kursu akreditācijas procedūrām. Ņemot vērā augstskolu reitingu
arvien pieaugošo nozīmību un to ietekmi uz mācību
iestāžu tēla veidošanu un līdz ar to uz studentu
mācību vietas izvēli, Komisija atbalsta pārredzamības
instrumenta izveidi kā alternatīvu un papildinājumu
tradicionālajai reitingu sistēmai, kura galvenokārt vērsta
uz pētniecību. Jauna uz lietotāju vērsta, daudzdimensiju un
starptautiska reitingu sistēma augstākajām mācību
iestādēm “U-Multirank” publicēs savus pirmos
rezultātus 2014. gada sākumā. No 2016.-2017.
akadēmiskā gada šo reitingu veidos neatkarīga organizācija.
Izmantojot jauno reitingu pieeju, tiks sniegta informācija par Eiropas AII
profilu daudzveidību, mācību un pētniecības
stiprajām pusēm un specializācijām, un tajā ar
vienādiem nosacījumiem varēs iesaistīties
augstākās izglītības iestādes, kas atrodas ārpus
Eiropas. “U-Multirank” AII dos iespēju
ieņemt vietu pēc vairākiem rādītājiem,
piemēram, ņemot vērā to starptautisko profilu, un
apzināt papildinošus un līdzīgi domājošus sadarbības
partnerus. Šī sistēma ļaus politikas veidotājiem, AII un
studentiem novērtēt konkrētas iestādes vai programmas
saskaņā ar kritērijiem, kas tiem šķiet
vissvarīgākie. Uzlabojot Eiropas AII profilu pārredzamību,
šis instruments atvieglos potenciālo ārzemju studentu vai
pētnieku vajadzību saskaņošanu, un tādējādi
uzlabos lielāka Eiropas augstākās izglītības
iestāžu skaita pievilcību. Ja Eiropa arī turpmāk vēlas
palikt pievilcīgs galamērķis starptautiski mobilajiem studentiem
situācijā, kad pieaug jaunu reģionālu augstākās
izglītības centru nozīme, tai vajadzētu rīkoties,
lai veicinātu globālu informētību par Eiropas
augstākās izglītības augsto kvalitāti un bagāto
kultūras un valodu daudzveidību. Šobrīd starptautiskām
informācijas un popularizēšanas kampaņām ES
līmenī ir jābūt organizētām, izmantojot
tradicionālus līdzekļus, piemēram, dalību
starptautiskos studentiem paredzētos gadatirgos ar saukli "Studē
Eiropā" (Study in Europe), "Studē Eiropā"
un "Galamērķis Eiropa" (Destination Europe)[25] tīmekļa vietnes un
komunikācijas līdzekļus, Eiropas augstākās
izglītības gadatirgus Āzijā un Latīņamerikā
un pasākumus, kas ietilpst programmā "Erasmus Mundus".
Komisija sadarbosies ar valstu reklāmas aģentūrām un
ieinteresētajām personām, lai papildinātu valstu
informācijas un popularizēšanas pasākumus par studiju un
finansēšanas iespējām, jo īpaši dalībvalstīs ar
mazāku ārvalstu studentu klātbūtni, un veicinās
augstākās izglītības Eiropas dimensiju ārpus Eiropas
ar ES delegāciju un dalībvalstu vēstniecību
izglītības un pētniecības jomas padomnieku
palīdzību. Lielākā daļa ES
dalībvalstu ir izveidojušas “vienas pieturas aģentūras”
tīmekļa vietnes angļu valodā, kas sniedz informāciju
un palīdzību mobilajiem audzēkņiem un pētniekiem.
Valstu tīmekļa vietnes par studiju vai darba iespējām un
finansējuma, piemēram, Somijā un Nīderlandē[26], ir papildinātas Eiropas
līmenī. Komisija turpinās finansēt augstākās
izglītības portālus[27],
kas veicina Eiropas izglītības un stipendiju piedāvājumu
pārrobežu līmenī papildus EURAXESS[28] portālam, kurā
iekļauti darba piedāvājumi un saites uz dažādiem
pakalpojumiem, kas piedāvā praktisku informāciju par dzīvi
dažādās valstīs, padomus imigrācijas jautājumos un
sociālā nodrošinājuma informāciju. ES Imigrācijas
portāls[29]
sniedz piemērotu informāciju gan ES, gan dalībvalstu
līmenī par trešo valstu studentu imigrācijas
procedūrām. Tiks efektīvi izmantotas inovatīvas metodes,
piemēram, izmantota informācijas sniegšana ar studentu un absolventu
asociāciju starpniecību, kas darbojas kā ES augstākās
izglītības vēstnieces un popularizētājas, kā
arī jaunie plašsaziņas līdzekļi, lai informācija
sasniegtu mērķauditoriju, kas pārvalda digitālās prasmes. Starptautisku izglītības programmu
absolventu tīkli būtu jāizmanto kā vērtīgs stratēģiskas
diplomātijas instruments, lai ietekmētu un piesaistītu jaunu
auditoriju, pārstāvot atsevišķu dalībvalstu vai ES
intereses, un Komisija sadarbosies ar dalībvalstīm, lai noteiktu
labāko praksi. Komisija: – veicinās kvalifikāciju, kredītpunktu un reģistrācijas sistēmu salīdzināmību, izmantojot starptautisko sadarbību un dialogu; – līdz 2013. gada beigām uzlabos mobilitātes kvalitāti, nostiprinot Erasmus hartu, tostarp AII pamatnostādnes pašnovērtēšanai un pārraudzībai; – veicinās “U-Multirank” (jauns daudzdimensiju un starptautisks reitinga rīks augstākās izglītības iestādēm) īstenošanu, lai uzlabotu pārredzamību, salīdzināmību un salīdzinošo novērtēšanu starp augstākās izglītības iestādēm; – atbalstīs sadarbību ar valstu veicināšanas aģentūru un absolventu asociācijām, apmainoties ar informāciju un saskaņojot kopīgas darbības, lai komercializētu Eiropas tēlu kā augstas kvalitātes studiju un pētniecības galamērķi (piemēram, dalība studentiem paredzētos gadatirgos un kopīgu popularizēšanas instrumentu izveide). 3.2. Visā pasaulē
pieaugoša sadarbība inovācijas un attīstības jomā Kopīgu un divkāršu grādu
programmas ir īpaši veiksmīgs aspekts ES
starptautiskās sadarbības pasākumos, kas balstīts uz
starptautiskiem izcilības tīkliem attiecībā uz
mācīšanu, izglītības apguvi un pētniecību[30]: Programmas Erasmus+ ietvaros
tiks atbalstītas kopīgās maģistra studiju programmas un
to skaits tiks palielināts. Šīs kopīgās programmas,
kas papildina maģistra un doktora EIT zināšanu un
inovāciju kopienas (ZIK), nodrošinās augstas kvalitātes
apmācību, liekot lielu uzsvaru uz tādu prasmju apgūšanu,
kas vajadzīgas nākamajiem darba devējiem. Tiks veicināta
inovācija un starptautiskā apmaiņa starp augstākās
izglītības iestādēm un uzņēmējdarbības
partneriem, un studentiem un pētniekiem būs iespēja
strādāt citā valstī un iegūt pieredzi gan
akadēmiskajā, gan privātajā sektorā. Savukārt Marijas
Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktas darbības, tostarp
kopīgas doktorantūras, novatoriski apmācību tīkli un
Eiropas lietišķas ievirzes doktorantūras palīdzēs AII
veicināt ar pētniecību saistītus kontaktus ar partneriem
visā pasaulē un pastiprināt zināšanu trīsstūri
augstākās izglītības, uzņēmējdarbības
un pētniecības jomā. Līdzīgi zināšanu
apvienības programmas Erasmus+ ietvaros veicinās
inovāciju un stiprinās saikni starp darba devējiem un
iesaistītajām AII arī starptautiskā līmenī. Politikas dialogs
nozīmē pieredzes un informācijas apmaiņu sistēmu
līmenī ar trešām valstīm vai ārpus Eiropas esošiem
reģioniem par kopīgām problēmām. Šo dialogu no Eiropas
puses vada Eiropā Komisija, un tam ir vairāki mērķi
atkarībā no starptautiskajiem partneriem: tas būtu
jāveicina kā elastīgs instruments sadarbībai un
stratēģiskai diplomātijai. Tādēļ Komisija šajos
dialogos veicinās savstarpēju mācīšanos, spēju
veidošanu abās pusēs un labas prakses apmaiņu, tostarp iesaistot
galvenās ieinteresētās personas. Tas palīdzēs
partneriem labāk izmantot šādas apmaiņas iespējas, ko
piedāvā jaunās ES programmas. Politikas dialogs
augstākajā izglītībā ar starptautiskajiem partneriem
būtu jāsaskaņo ar ES ārējām
prioritātēm, un tam būtu jānotiek pašreizējos
sadarbības satvaros, piemēram, paplašināšanās
stratēģijas, Eiropas kaimiņattiecību politikas (piemēram,
Austrumu partnerības ietvaros) vai dažādu (daudznozaru)
partnerību nolīgumu ietvaros ar jaunajām tirgus ekonomikas
valstīm vai rūpnieciski attīstītajām valstīm,
piemēram, augsta līmeņa cilvēku savstarpējais dialogs
starp ES un Ķīnu, izglītības un apmācības dialogs
ES un Brazīlijas stratēģiskā partnerība un ES un
Krievijas kopīgajās telpas[31]. Starptautiskās spēju veidošanas
partnerības galvenokārt tiks veidotas, lai
atbalstītu valstis, kas nav ES dalībvalstis, uzlabotu to
augstākās izglītības sistēmu kvalitāti, tās
modernizējot, kā arī stiprinot to starptautiskos centienus, lai
sagatavotu pamatu turpmākai sadarbībai akadēmiskajā un
pētniecības jomā, risinātu pārrobežu problēmas un
iegūtu labākas zināšanas par to vietējiem tirgiem. Komisija veicinās uz faktiem
balstītas politikas veidošanu starptautiskās izglītības
jomā un nodrošinās, ka rīcībpolitikas pamatā ir
jaunākās zināšanas par augstākās izglītības
sniegšanu pārrobežu līmenī. Jo īpaši ir jāuzlabo datu
vākšana par ārvalstu studentu, pētnieku un darbinieku
mobilitātes plūsmu un par starptautisko akadēmisko
sadarbību. Jaunus sadarbības instrumentus, piemēram, OER,
būs nepieciešams rūpīgi pārraudzīt, lai
pienācīgi novērtētu to ietekmi uz studentiem un
izglītības sniedzējiem. Šo mērķu sasniegšanai Komisija
sadarbosies ar valstu un starptautiskajām iestādēm, lai noteiktu
un novērstu nepilnības zināšanās, izmantojot
pētījumus, statistikas vākšanu un analīzi, un dialogu ar
nozares ekspertiem no ES un valstīm ārpus tās. Komisija: – turpinās divpusējus un daudzpusējus politikas dialogus ar nozīmīgākajiem starptautiskajiem partneriem; – stimulēs EIT un tā ZIK atbalstīt starptautisko sadarbību augstākās izglītības un inovācijas jomā, lai risinātu sabiedrības problēmas, nodrošinot sinerģiju ar citām ES un valstu pētniecības un inovācijas darbībām; – stiprinās uz faktiem balstītas politikas veidošanu starptautiskās izglītības jomā, veicot pētījumus, statistikas vākšanu un analīzi un dialogu ar ekspertiem; – 2013. gada rudenī nāks klājā ar iniciatīvu, kas veicinās digitālo mācīšanos un labāku IKT un OER izmantošanu izglītībā. 4. TURPMĀKIE PASĀKUMI
Šis paziņojums ir paredzēts, lai
sekmētu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus,
palīdzot dalībvalstīm un augstākās
izglītības iestādēm (AII) izstrādāt
stratēģijas un partnerības, kas ļaus Eiropai
efektīvāk risināt pasaules mēroga problēmas. Visaptverošu starptautisko aspektu
izvēršanas stratēģijas būs veiksmīgas tikai tad, ja to
pamatā būs sadarbība. Izstrādājot šos priekšlikumus,
Komisija ir neformāli apspriedusies ar plašu ieinteresēto personu
loku, ieskaitot galvenās organizācijas, kas pārstāv
augstākās izglītības iestādes, darba devējus,
studentu un absolventu tīklus, šīs jomas ekspertus, kā arī
ES valstu un trešo valstu izglītības ministriju pārstāvjus.
Tā turpinās sadarboties ar šīm ieinteresētajām
personām un tagad šajā iniciatīvā turpmākam darbam
iesaistīs Eiropas Parlamentu, citas Eiropas iestādes un ES
dalībvalstis, kā arī aicinās Boloņas procesa pārraudzības
grupu īstenot ierosinātos pasākumus. Politikas pamatnostādņu un pasākumu
izstrāde un pēcpasākumi, kas ierosināti katras šā
paziņojuma iedaļas beigās, tiks nodrošināti, izmantojot
programmu Erasmus+ un “Apvārsnis 2020” instrumentu īstenošanu,
kopējo pārskatu par Eiropas sadarbības stratēģisko
sistēmu izglītības un apmācības jomā (ET 2020),
stratēģijas “Eiropa 2020” pārvaldības noteikumus un ES
ikgadējo izglītības un apmācības
pārraudzības pārskatu, Boloņas procesu un politikas dialogu
ar galvenajām ārvalstu ieinteresētajām personām. [1] www.oecd.org/edu/highereducationandadultlearning/highereducationto2030vol1demography.htm [2] COM(2011) 567 galīgā
redakcija. [3] COM(2012) 669 final. [4] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2010:135:0012:0014:LV:PDF. [5] Šis
termins ietver visu veidu augstākās izglītības
iestādes, tostarp lietišķo zinātņu augstskolas,
tehnoloģiju institūtus, augsta līmeņa augstskolas
Francijā, kurās var iestāties pēc sagatavošanās perioda,
izturot konkursu (Grandes Ecoles), uzņēmējdarbības
augstskolas, tehniskās augstskolas, augstskolu tehnoloģiju
institūtus, augstākās izglītības koledžas,
profesionālās skolas, politehnikumus, akadēmijas. [6] UNESCO
Statistikas institūta dati. [7] Spēcīgāka
Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai. COM(2012)
582 final. [8] COM(2012) 497 galīgā
redakcija. [9] ec.europa.eu/education/external-relation-programmes/doc/mapping_en.pdf [10] http://www.eua.be/Libraries/Publications_homepage_list/EUA_International_Survey.sflb.ashx [11] Eiropas augstākās
izglītības telpa 2012. gadā: Boloņas procesa
īstenošanas ziņojums., 154. lpp. [12] ec.europa.eu/education/erasmus/euc_en.htm [13] http://www.emnbelgium.be/sites/default/files/publications/0_immigration_of_international_ students_to_the_eu_sr_10april2013_finalpublic_0.pdf [14] http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-275_en.htm?locale=en [15] www.iau-aiu.net/content/global-surveys [16] ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2012/mundus_en.pdf [17] OER ir jebkura veida mācību
materiāli, kas ir pieejami publiskajā domēnā vai
izplatīti ar atklātu licenci. Šādi atvērtie materiāli
nozīmē, ka ikviens tos var legāli un brīvi kopēt,
izmantot, pielāgot un atkal izplatīt. OER veidi var būt
dažādi, sākot no mācību grāmatām līdz
mācību programmām, mācību kursu kopsavilkumiem,
lekciju konspektiem, uzdevumiem, testiem, projektiem, audio, video un
animācijas filmām. [18] OCW ir bezmaksas un atklātas augstas
kvalitātes AII līmeņa mācību materiālu
digitālās publikācijas. Tās var būt pieejamas
mācību kursu veidā un bieži ietver mācību kursu plānošanas
un novērtēšanas instrumentus, kā arī tematisku saturu. OCW
ir atklāti licencētas, pieejamas ikvienam un jebkurā laikā,
izmantojot internetu. [19] Piemēram,
www.coursera.org; www.udacity.com;
www.edx.org [20] www.rijksoverheid.nl/documenten-en-publicaties/rapporten/2012/05/16/de-economische-effecten-van-internationalisering-in-het-hoger-onderwijs.html [21] Eiropas
Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) ir Eiropas
Savienības struktūra, kas izveidota 2008. gada martā, lai
palielinātu ilgtspējīgu Eiropas izaugsmi un
konkurētspēju, vairojot ES inovācijas spēju. [22] http://chet.org.za/papers/higher-education-and-economic-development-review-literature [23] http://www.accesstosuccess-africa.eu/images/finalconference/eua_whitepaper_eng_web.pdf [24] No 2011. gada vidus Eiropas
Komisija iesniedza priekšlikumus par jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020.
gada budžeta ciklam. [25] http://ec.europa.eu/research/iscp/index.cfm?pg=destinationEurope [26] www.studyinfinland.fi; www.studyinholland.nl [27] Piemēram,
ec.europa.eu/education/study-in-europe; www.study-info.eu; www.distancelearningportal.eu [28] ec.europa.eu/euraxess, kas
ietver EURAXESS LINKS tīklus,
kas izveidoti Eiropas un trešo valstu pētniekiem no ASV, Ķīnas,
Japānas, Indijas, Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN)
valstīm un Brazīlijas, lai popularizētu Eiropu kā
pievilcīgu galamērķi pētniekiem. [29] http://ec.europa.eu/immigration/ [30] www.iie.org/en/Research-and-Publications/Publications-and-Reports/IIE-Bookstore/Joint-Degree-Survey-Report-2009 [31] ec.europa.eu/education/external-relation-programmes/doc/china/joint12_en.pdf