This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32019R0715
Commission Delegated Regulation (EU) 2019/715 of 18 December 2018 on the framework financial regulation for the bodies set up under the TFEU and Euratom Treaty and referred to in Article 70 of Regulation (EU, Euratom) 2018/1046 of the European Parliament and of the Council
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/715 (2018. gada 18. decembris) par finanšu pamatregulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu un minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 70. pantā
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/715 (2018. gada 18. decembris) par finanšu pamatregulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu un minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 70. pantā
C/2018/8599
OV L 122, 10.5.2019, p. 1–38
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
10.5.2019 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 122/1 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2019/715
(2018. gada 18. decembris)
par finanšu pamatregulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu un minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 70. pantā
EIROPAS KOMISIJA,
Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 70. pantu,
tā kā:
(1) |
Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1271/2013 (2) nosaka finanšu pamatregulu struktūrām, kuras Savienība ir izveidojusi saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un kurām ir juridiskas personas statuss un kuras saņem iemaksas no Savienības budžeta (“Savienības struktūras”). Deleģētā regula (ES) Nr. 1271/2013 ir balstīta uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3). Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ir aizstāta ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046. |
(2) |
Ir nepieciešams atcelt Regulu (ES) Nr. 1271/2013 un aizstāt to ar šo regulu, lai varētu to saskaņot ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 un lai varētu vēl vairāk vienkāršot un precizēt noteikumus nolūkā ņemt vērā to piemērošanā gūto pieredzi, un turpināt uzlabot Savienības struktūru pārvaldības uzbūvi un to pārskatatbildību. |
(3) |
Ar šo regulu būtu jānosaka vispārējie principi un pamatnoteikumi, ko piemēro struktūrām, kuras ir izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu un kuras saņem iemaksas no Savienības budžeta, neskarot dibināšanas aktu. Pamatojoties uz šo regulu, Savienības struktūrām būtu jāpieņem savi finanšu noteikumi, neatkāpjoties no šīs regulas, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams to īpašajām vajadzībām, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu. |
(4) |
Saskanības labad Savienības struktūrām, kuras ir pilnībā pašfinansētas un kurām šo regulu nepiemēro, būtu attiecīgos gadījumos jāparedz līdzīgi noteikumi. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2012. gada 19. jūlija kopīgo paziņojumu par decentralizētajām aģentūrām šīm struktūrām vajadzētu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai iesniegt gada ziņojumus par sava budžeta izpildi un pienācīgi ņemt vērā to prasības un ieteikumus. |
(5) |
Savienības struktūrām būtu jāizveido un jāizpilda savs budžets saskaņā ar vienotības, precizitātes, universāluma, specifikācijas, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, pareizas finanšu pārvaldības un snieguma un pārredzamības principiem. |
(6) |
Būtu jāuzsver Savienības iemaksas līdzsvarojošais raksturs. Savienības struktūras pozitīvā budžeta rezultāta daļa, kas pārsniedz Savienības iemaksas apmēru, kas iemaksāts gada laikā, būtu jāatmaksā Savienības budžetā. |
(7) |
Ja dibināšanas aktā ir paredzēts, ka ieņēmumus veido maksa un atlīdzība papildus Savienības iemaksai un ka ieņēmumus no maksas un atlīdzības piešķir konkrētiem izdevumu posteņiem, Savienības struktūrām vajadzētu būt iespējai atlikumu pārnest kā piešķirtos ieņēmumus. Lai pieļautu elastību, negatīvo rezultātu, kas saistīts ar piešķirtajiem ieņēmumiem no maksas un atlīdzības, varētu kompensēt ar uzkrāto pārpalikumu no iepriekšējiem gadiem. |
(8) |
Nepieciešams nodrošināt, ka maksu nosaka atbilstīgā līmenī, lai segtu izdevumus saistībā ar pakalpojumu sniegšanu un izvairītos no ievērojama pārpalikuma. |
(9) |
Ārkārtas pienākumu deleģēšana un dotāciju piešķiršana Savienības struktūrām ir jāatļauj dibināšanas aktā vai pamataktā, un tā ir pienācīgi jāpamato, ņemot vērā Savienības struktūras uzdevumu veidu un specializāciju, vienlaikus nodrošinot pareizu finanšu pārvaldību un izmaksu efektivitāti. Uz šiem papildu pienākumiem būtu jāattiecas Savienības struktūras mērķu darbības jomai, un tiem vajadzētu būt saderīgiem ar Savienības struktūras pilnvarām, kas noteiktas dibināšanas aktā. |
(10) |
Lai palielinātu pārredzamību, Komisijai principā būtu jānoslēdz partnerības nolīgumi ar ES struktūrām par visu finansējumu, kas piešķirts papildus Savienības ikgadējai iemaksai, jo īpaši tad, ja šim finansējumam ir būtiska ietekme uz Savienības struktūras darbību. |
(11) |
Noteikumi par pārnesumiem un piešķirtajiem ieņēmumiem būtu jāgroza, ņemot vērā Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 noteikumus. Attiecībā uz iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem jaunu būvniecības projektu finansēšana no ieņēmumiem, kas saņemti no izīrēšanas un ēku pārdošanas, būtu jāatļauj saskaņā ar noteikto Regulā (ES, Euratom) 2018/1046. Tādēļ šādi ieņēmumi būtu jāuzskata par iekšējiem piešķirtiem ieņēmumiem, kurus var pārnest tikmēr, kamēr tie ir pilnībā izlietoti. |
(12) |
Lai nodrošinātu papildu elastību, Savienības struktūrām būtu jāspēj veikt darījumus valūtās, kas nav euro, administratīvās pārvaldības vajadzībām. |
(13) |
Atbilstoši Regulai (ES, Euratom) 2018/1046 saistību, kas ilgst vairākus gadus, sadalīšana gada maksājumos būtu jāpieļauj tikai tad, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā vai pamataktā vai ja saistības attiecas uz administratīviem izdevumiem. |
(14) |
Ņemot vērā Savienības struktūru īpatnības, ziedojumu pieņemšana būtu jāpakļauj pastiprinātai pārbaudei. Turklāt Savienības struktūras nedrīkstētu izmantot korporatīvo sponsorēšanu. |
(15) |
Būtu jāprecizē snieguma jēdziens. Sniegums būtu jāsaista ar pareizas finanšu pārvaldības principu. Būtu jāprecizē pareizas finanšu pārvaldības princips. Apropriāciju izmantojumā būtu jāizveido saikne starp noteiktajiem mērķiem un snieguma rādītājiem, rezultātiem un saimnieciskumu, lietderību un efektivitāti. |
(16) |
Saskaņā ar 53. pantu Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 Savienības struktūrai ir jāpiedalās salīdzinošajā novērtēšanā ar citām Savienības struktūrām un Savienības iestādēm. |
(17) |
Ir jāizveido noteikumi par rīcības plānu, lai veiktu turpmākus pasākumus saistībā ar vispārējas periodiskas izvērtēšanas secinājumiem nolūkā nodrošināt to efektīvu īstenošanu. |
(18) |
Lai nodrošinātu saskaņotu plānošanu, Savienības struktūrai būtu jāizstrādā vienots plānošanas dokuments, kas ietvertu gada un daudzgadu plānojumu, savu ieņēmumu un izdevumu tāmi, resursu plānojumu, informāciju par tās ēku politiku, stratēģiju sadarbībai ar trešām valstīm un/vai starptautiskām organizācijām, stratēģiju efektivitātes ieguvumu un sinerģiju sasniegšanai. Savienības struktūrai būtu arī jāizstrādā darbības pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmu stratēģija, tostarp krāpšanas apkarošanas stratēģija. Vienotais plānošanas dokuments būtu jāņem vērā Komisijas pamatnostādnēs. |
(19) |
Plānošanas dokumentā būtu jāiekļauj stratēģija, kuras mērķis ir novērst interešu konfliktu, pārkāpumu un krāpšanas gadījumu atkārtošanos, jo īpaši gadījumos, kad nepilnību rezultātā ir sagatavoti kritiski ieteikumi. |
(20) |
Vienotā plānošanas dokumenta grafiks būtu jāsaskaņo ar budžeta procedūru, lai nodrošinātu tā efektivitāti un visu plānošanas dokumentu saskaņotību. |
(21) |
Savienības struktūrām būtu jāpielāgo savas iekšējās kontroles sistēmas, ja tām ir biroji, kas neatrodas galvenajā mītnē. |
(22) |
Ir lietderīgi paredzēt iespēju Savienības struktūrām saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 59. pantu noslēgt dienestu līmeņa nolīgumus, jo īpaši savā starpā un ar Savienības iestādēm, lai atvieglotu to apropriāciju apguvi, ja tas ir saskaņā ar pareizu finanšu pārvaldību. Būtu jānodrošina attiecīga ziņošana par šiem dienestu līmeņa nolīgumiem. |
(23) |
Ir nepieciešams precizēt iekšējās revīzijas un iekšējās kontroles funkciju sadalījumu un racionalizēt ziņošanas prasības. Iekšējās revīzijas funkcijas Savienības struktūras ietvaros būtu jāveic Komisijas iekšējam revidentam, kurš veiktu revīziju gadījumos, kad tas pamatots ar saistīto risku. Ir jāparedz noteikumi par iekšējās revīzijas struktūrvienību izveidi un darbību. |
(24) |
Būtu jāracionalizē ziņošanas pienākumi. Savienības struktūrām būtu jāsniedz konsolidēti gada darbības pārskati, kuros ietverta visaptveroša informācija par mērķu un rezultātu sasniegšanu, darba programmas īstenošanu, budžetu, personāla politiku, darbības pārvaldību un iekšējās kontroles sistēmām. |
(25) |
Lai uzlabotu Savienības struktūru izmaksu efektivitāti, nepieciešams paredzēt iespēju izmantot kopīgus pakalpojumus vai tos nodot citai Savienības struktūrai vai Komisijai. Tādēļ ir jāatļauj Savienības struktūras grāmatveža uzdevumus pilnībā vai daļēji uzticēt Komisijas grāmatvedim. |
(26) |
Lai ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 noteikumiem saskaņotu noteikumus par piešķirtajiem ieņēmumiem, nepieciešams paredzēt noteikumus par piešķirto iekšējo un ārējo ieņēmumu diferenciāciju un pārnešanu. |
(27) |
Lai ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 noteikumiem saskaņotu noteikumus par rīcību ar procentiem, kas veidojas no Savienības iemaksas Savienības struktūrā, nepieciešams noteikt, ka budžetam nepienākas procenti. |
(28) |
Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 ir paredzēta iespēja īpašos gadījumos noslēgt juridiskas saistības pirms budžeta saistībām. Šāda iespēja būtu jāparedz arī Savienības struktūrām. |
(29) |
Lai nodrošinātu saskaņotību, nevajadzētu pieļaut īpašus noteikumus par publisko iepirkumu un dotācijām. Vienota noteikumu kopuma piemērošana ļauj vienkāršot Savienības struktūras darbu un izmantot Komisijas izstrādātās pamatnostādnes un modeļus. |
(30) |
Savienības struktūrai vajadzētu būt iespējai piešķirt dotācijas un godalgas saskaņā ar dibināšanas aktu vai pamatojoties uz Komisijas deleģējumu saskaņā ar 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu Regulā (ES, Euratom) 2018/1046. |
(31) |
Papildus jau ierastajiem Savienības iemaksu veidiem (faktiski radušos attiecināmo izmaksu atlīdzināšana, vienības izmaksas, fiksētas summas un vienotas likmes finansējums) ir lietderīgi atļaut Savienības struktūrām sniegt finansējumu, kas nav saistīts ar attiecīgo pasākumu izmaksām. Šim papildu finansēšanas veidam būtu jābalstās uz konkrētu nosacījumu ex ante izpildi vai uz tādu rezultātu sasniegšanu, kas tiek mērīti, atsaucoties uz iepriekš noteiktiem atskaites punktiem vai uz snieguma rādītājiem. |
(32) |
Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, Savienības struktūrām būtu jāpiemēro noteikumi par vienotu agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmu, kas izveidota ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046. |
(33) |
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (4) 8. panta 1. punktu ES struktūras nekavējoties nodod Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai visu informāciju, kas attiecas uz iespējamiem krāpšanas, korupcijas vai jebkādas citas nelikumīgas darbības gadījumiem, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2017/1939 (5) 24. panta 1. punktu Savienības struktūras bez liekas kavēšanās Eiropas Prokuratūrai ziņo par jebkādu noziedzīgu rīcību, kas varētu būt tās kompetencē saskaņā ar minēto regulu. Lai stiprinātu Savienības struktūru pārvaldību, tām būtu arī nekavējoties jāziņo Komisijai par krāpšanas gadījumiem, finanšu pārkāpumiem un izmeklēšanām. Komisijai un Savienības struktūrām būtu jāievieš procedūras, kas pienācīgi aizsargā personas datus un nodrošina, ka, nosūtot informāciju par iespējamu krāpšanu un citiem pārkāpumiem un notiekošām vai pabeigtām izmeklēšanām, tiek ievērots princips par vajadzību pēc informācijas. |
(34) |
Savienības struktūrām būtu jāizvirza prasība pieņemt noteikumus par interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību, kuru mērķis būtu noteikt un pareizi pārvaldīt faktisku vai domājamu interešu konfliktu risku. Šādos noteikumos būtu jāņem vērā Komisijas izstrādātās norādes. |
(35) |
Šajā regulā būtu jāparedz visaptverošas piekļuves tiesības Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un Revīzijas palātai. |
(36) |
Lai nodrošinātu, ka visas Savienības struktūras un iestādes noteikumus piemēro saskaņoti, noteikumi par ēku politiku, tostarp iespēja un nosacījumi Savienības iestādēm finansēt ēku iegādes projektus, izmantojot aizņēmumus, būtu jāsaskaņo ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 noteikumiem. |
(37) |
Ņemot vērā, ka Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (6) ir atcelta, būtu jāsvītro arī pienākums ES struktūrai ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu pieņemt savus īstenošanas noteikumus. |
(38) |
Ir jāparedz pārejas noteikumi attiecībā uz plānošanu un konsolidēto gada darbības pārskatu sniegšanu, ņemot vērā to, ka Komisijai ir nepieciešams laiks, lai sadarbībā ar Savienības struktūrām izstrādātu attiecīgas pamatnostādnes, un Savienības struktūrām ir nepieciešams laiks, lai pielāgotos jaunajai plānošanai un ziņošanai. |
(39) |
Šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, lai Savienības struktūras varētu savlaicīgi pieņemt pārskatītos finanšu noteikumus, vēlākais, līdz 2019. gada 1. jūlijam un lai šīs aģentūras gūtu labumu no vienkāršošanas un saskaņošanas ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Šī regula paredz pamata finanšu noteikumus struktūrām, kuras Savienība ir izveidojusi saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un kurām ir juridiskas personas statuss un kuras saņem iemaksas no Savienības budžeta (“Savienības struktūras”).
Pamatojoties uz šo regulu, katrai Savienības struktūrai ir jāpieņem savi finanšu noteikumi. Savienības struktūras finanšu noteikumi neatkāpjas no šīs regulas, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams tās īpašajām vajadzībām, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
— |
“dibināšanas akts” ir Savienības tiesību akts, ar ko regulē Savienības struktūras izveides un darbības galvenos aspektus, |
— |
“pārvaldes struktūrvienība” ir Savienības struktūras galvenā iekšējā struktūrvienība, kas atbild par lēmumu pieņemšanu finanšu un budžeta jautājumos, neatkarīgi no tās nosaukuma dibināšanas aktā, |
— |
“direktors” ir persona, kas atbild par pārvaldes struktūrvienības lēmumu īstenošanu un Savienības struktūras budžetu kā kredītrīkotājs, neatkarīgi no šīs personas nosaukuma dibināšanas aktā, |
— |
“izpildu struktūrvienība” ir Savienības struktūras iekšējā struktūrvienība, kura palīdz pārvaldes struktūrvienībai un kuras pienākumi un reglaments principā ir noteikti dibināšanas aktā, neatkarīgi no šīs struktūrvienības nosaukuma dibināšanas aktā. |
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 2. pantu piemēro mutatis mutandis.
3. pants
Laikposmi, datumi un termiņi
Ja vien nav paredzēts citādi, šajā regulā noteiktajiem termiņiem piemēro Padomes Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (7).
4. pants
Personas datu aizsardzība
Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1725 (8) un (ES) 2016/679 (9) noteiktās prasības.
II SADAĻA
BUDŽETS UN BUDŽETA PRINCIPI
5. pants
Budžeta principu ievērošana
Savienības struktūras budžetu izveido un izpilda saskaņā ar vienotības, budžeta precizitātes, gada pārskata, līdzsvara, norēķinu vienības, universāluma, specifikācijas, pareizas finanšu pārvaldības un pārredzamības principiem, kā izklāstīts šajā regulā.
1. NODAĻA
VIENOTĪBAS UN BUDŽETA PRECIZITĀTES PRINCIPI
6. pants
Savienības struktūras budžeta piemērošanas joma
1. Savienības struktūras budžetā prognozē un apstiprina visus katram finanšu gadam nepieciešamos Savienības struktūras ieņēmumus un izdevumus. Tas ietver Savienības struktūras ieņēmumus un izdevumus, tostarp administratīvus izdevumus.
2. Savienības struktūras budžetā norāda:
a) |
nediferencētas apropriācijas; |
b) |
ja to nosaka darbības vajadzības, diferencētas apropriācijas, ko veido saistību un maksājumu apropriācijas. |
3. Finanšu gadam apstiprinātās apropriācijas ietver:
a) |
apropriācijas, ko veido Savienības piešķirtā ikgadējā iemaksa; |
b) |
apropriācijas, kas rodas no pašu ieņēmumiem, ko veido jebkāda maksa un atlīdzība, ko Savienības struktūra ir pilnvarota iekasēt atbilstīgi tai uzticētajiem uzdevumiem, kā arī jebkādus citus ieņēmumus; |
c) |
apropriācijas, ko veido jebkādas finanšu iemaksas, ko maksā dalībvalsts, kurā Savienības struktūra atrodas; |
d) |
apropriācijas, kas paredzētas pēc to ieņēmumu saņemšanas, kuri finanšu gada laikā piešķirti konkrētiem izdevumu posteņiem saskaņā ar 20. panta 1. punktu; |
e) |
no iepriekšējiem finanšu gadiem pārnestās apropriācijas; |
4. Ieņēmumus, ko veido maksa un atlīdzība, piešķir tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, kas paredzēti dibināšanas aktā.
5. Saistību apropriācijas sedz finanšu gada laikā noslēgto juridisko saistību kopējās izmaksas, ievērojot 75. panta 2. punktu.
6. Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, kas veikti, lai pildītu finanšu gada laikā vai iepriekšējos finanšu gados noslēgtās juridiskās saistības.
7. Šā panta 3. un 5. punkts neliedz uzņemties vispārējas saistības par apropriācijām vai uzņemties budžeta saistības gada maksājumu veidā, kā paredzēts attiecīgi 74. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 74. panta 2. punktā.
7. pants
Iemaksu nolīgumi, dotāciju nolīgumi un finanšu pamatpartnerību nolīgumi
1. Iemaksu nolīgumus un dotāciju nolīgumus starp Komisiju un Savienības struktūru izņēmuma kārtā var noslēgt, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
šāda iespēja ir skaidri paredzēta Savienības struktūras dibināšanas aktā vai pamataktā; |
b) |
šāda nolīguma noslēgšana ir pienācīgi pamatota ar pasākuma īpašo raksturu un Savienības struktūras īpašo specializāciju; |
c) |
uzdevumi, kas Savienības struktūrai jāpilda saskaņā ar nolīgumu, atbilst šādiem kritērijiem:
|
2. Ja 1. punktā minētie iemaksu nolīgumi un dotāciju nolīgumi, kā arī dienestu līmeņa nolīgumi ir noslēgti par pakalpojumiem, ko Savienības struktūra sniedz Komisijai, Komisija saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 130. pantu var noslēgt finanšu pamatpartnerības nolīgumu ar Savienības struktūru.
3. Izvēloties Savienības struktūru, Komisija pienācīgi ņem vērā minēto uzdevumu uzticēšanas izmaksu efektivitāti.
4. Ja Komisija izņēmuma kārtā paraksta iemaksu nolīgumu ar Savienības struktūru, minētā nolīguma izpildei piešķirtajiem līdzekļiem Savienības struktūrai piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 V un VI sadaļā paredzētos noteikumus par netiešu pārvaldību, bet nepiemēro šīs regulas 105. un 106. pantu.
5. Panta 1. punktā minētie uzdevumi Savienības struktūras vienotajā plānošanas dokumentā, kas minēts 32. pantā, būtu jāiekļauj tikai informatīvos nolūkos. Informāciju par 2. punktā minētajiem nolīgumiem iekļauj 48. pantā minētajā konsolidētajā gada darbības pārskatā.
6. Pirms jebkāda no 2. punktā minēto nolīgumu parakstīšanas kredītrīkotājs informē pārvaldes struktūrvienību.
8. pants
Īpaši noteikumi par vienotības un budžeta precizitātes principiem
1. Visus ieņēmumus un izdevumus iegrāmato kādā no Savienības struktūras budžeta pozīcijām.
2. Nevar uzņemties saistības vai dot rīkojumus par izdevumiem, pārsniedzot Savienības struktūras budžetā piešķirtās apropriācijas.
3. Apropriāciju var iekļaut Savienības struktūras budžetā tikai tad, ja tā ir paredzēta izdevumu postenim, kurš tiek uzskatīts par nepieciešamu.
4. Procenti, ko rada no Savienības struktūras budžeta veikti priekšfinansējuma maksājumi, nepienākas Savienības struktūrai, ja vien 7. pantā minētajos iemaksu nolīgumos nav paredzēts citādi.
2. NODAĻA
GADA PĀRSKATA PRINCIPS
9. pants
Definīcija
Apropriācijas, kuras iekļauj Savienības struktūras budžetā, ir piešķirtas finanšu gadam, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim.
10. pants
Ieņēmumu un apropriāciju uzskaite budžetā
1. Savienības struktūras finanšu gada ieņēmumus, kas minēti 6. pantā, iekļauj attiecīgā finanšu gada uzskaitē, pamatojoties uz summām, kas iekasētas attiecīgā finanšu gada laikā.
2. Savienības struktūras ieņēmumi rada pamatu līdzvērtīga lieluma maksājumu apropriācijām.
3. Saistības iekļauj finanšu gada uzskaitē, pamatojoties uz juridiskajām saistībām, kas noslēgtas līdz attiecīgā gada 31. decembrim. Taču vispārējās budžeta saistības, kas minētas 74. panta 1. punkta b) apakšpunktā, iekļauj finanšu gada uzskaitē, pamatojoties uz budžeta saistībām, kuras paredzētas līdz attiecīgā gada 31. decembrim.
4. Maksājumus iekļauj finanšu gada uzskaitē, pamatojoties uz maksājumiem, kurus grāmatvedis veicis līdz minētā gada 31. decembrim.
5. Ja dibināšanas aktā ir paredzēts, ka skaidri definētus uzdevumus finansē atsevišķi, vai ja Savienības struktūra īsteno nolīgumus, kas noslēgti saskaņā ar 7. pantu, Savienības struktūra veido atsevišķas budžeta pozīcijas ieņēmumu un izdevumu operācijām. Savienības struktūra katru uzdevumu grupu skaidri norāda savā resursu plānojumā, kas ietverts saskaņā ar 32. pantu izstrādātajā vienotajā plānošanas dokumentā.
11. pants
Saistību uzņemšanās par apropriācijām
1. Par apropriācijām, kas ir iekļautas Savienības struktūras budžetā, var uzņemties saistības no 1. janvāra, tiklīdz Savienības struktūras budžets ir pieņemts galīgajā variantā.
2. Sākot no finanšu gada 15. oktobra, par parastajiem administratīvajiem izdevumiem var iepriekš uzņemties saistības par apropriācijām, kas paredzētas nākamajam finanšu gadam, ar nosacījumu, ka šie izdevumi ir apstiprināti pēdējā Savienības struktūras pienācīgi pieņemtajā budžetā, un tikai līdz vienai ceturtdaļai no apropriācijām, ko pārvaldes struktūrvienība kārtējā finanšu gadā apstiprinājusi attiecīgajā budžeta pozīcijā.
12. pants
Apropriāciju atcelšana un pārnešana
1. Apropriācijas, kas nav izlietotas līdz tā finanšu gada beigām, par kuru tās ir bijušas iekļautas, atceļ, izņemot, ja tās pārnes saskaņā ar 2. un 4. punktu.
2. Ar lēmumu, kas pieņemts, ievērojot 3. punktu, – bet tikai uz nākamo finanšu gadu – var pārcelt šādas apropriācijas:
a) |
saistību apropriācijas un nediferencētās apropriācijas, attiecībā uz kurām lielākā daļa sagatavošanas posmu saistību procedūrā ir pabeigti līdz finanšu gada 31. decembrim. Saistības par šādām apropriācijām var uzņemties līdz nākamā finanšu gada 31. martam, izņemot nediferencētās apropriācijas attiecībā uz ēku projektiem, par kurām saistības var uzņemties līdz nākamā finanšu gada 31. decembrim; |
b) |
maksājumu apropriācijas, kas vajadzīgas, lai segtu esošās saistības vai saistības, kuras saistītas ar pārnestajām saistību apropriācijām, ja nepietiek ar maksājumu apropriācijām, kas attiecīgajām budžeta pozīcijām paredzētas nākamā finanšu gada budžetā. Attiecībā uz pirmās daļas b) apakšpunktu Savienības struktūra vispirms izlieto apropriācijas, kas piešķirtas kārtējam finanšu gadam, un neizmanto pārnestās apropriācijas, pirms pirmās minētās nav izlietotas. |
3. Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tā ir atļauts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība pieņem lēmumu par 2. punktā minētajiem pārnesumiem līdz nākamā finanšu gada 15. februārim.
4. Apropriācijas automātiski pārnes attiecībā uz:
a) |
apropriācijām, kas atbilst iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem. Šādas apropriācijas var pārnest vienīgi uz nākamo finanšu gadu un saistības par tām var uzņemties līdz attiecīgā gada 31. decembrim, izņemot iekšējos piešķirtos ieņēmumus no 20. panta 3. punkta e) apakšpunktā minētās izīrēšanas un ēku un zemes pārdošanas, kurus var pārnest tikmēr, kamēr tie ir pilnībā izlietoti; |
b) |
apropriācijām, kas atbilst ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem. Šādas apropriācijas pilnībā izmanto līdz brīdim, kad ir pabeigtas visas darbības saistībā ar programmu vai pasākumu, kuram tās ir iedalītas, vai tās var pārnest un izmantot secīgajai programmai vai pasākumam. |
5. Nepārnes apropriācijas, kas attiecas uz personāla izdevumiem. Šā panta vajadzībām personāla izdevumi ietver to Savienības struktūru darbinieku atalgojumu un pabalstus, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi.
6. Nediferencētās apropriācijas, par kurām juridiskās saistības uzņemtas līdz finanšu gada beigām, izmaksā līdz nākamā finanšu gada beigām.
13. pants
Sīkāki noteikumi par apropriāciju atcelšanu un pārnešanu
1. Saistību apropriācijas un nediferencētās apropriācijas, kas minētas 12. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, var pārnest vienīgi tad, ja ar kredītrīkotāju nesaistītu iemeslu dēļ nav bijis iespējams uzņemties saistības līdz finanšu gada 31. decembrim un ja sagatavošanas posmi jau ir veikti pietiekami tālu, lai būtu pamats uzskatīt, ka saistību uzņemšanās notiks ne vēlāk kā līdz nākamā finanšu gada 31. martam vai attiecībā uz būvniecības projektiem – līdz nākamā finanšu gada 31. decembrim.
2. Apropriācijas, kas pārnestas saskaņā ar 12. panta 2. punkta a) apakšpunktu, par kurām saistības nav uzņemtas līdz nākamā finanšu gada 31. martam vai attiecībā uz summām par būvniecības projektiem – līdz nākamā gada 31. decembrim, automātiski atceļ.
3. Pārnestās apropriācijas, kas ir atceltas, iezīmē kontos.
14. pants
Apropriāciju saistību atcelšana
1. Ja budžeta saistības atceļ tādēļ, ka darbības, kuru izpildei tās iezīmētas, nav pilnīgi vai daļēji izpildītas finanšu gadā pēc tā gada, kurā saistības iekļautas budžetā, šādām atceltajām saistībām atbilstošās apropriācijas atceļ.
2. Šo pantu nepiemēro 20. panta 2. punktā minētajiem ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem.
15. pants
Noteikumi, ko piemēro Savienības struktūras budžeta novēlotas pieņemšanas gadījumā
1. Ja finanšu gada sākumā Savienības struktūras budžets nav pieņemts galīgajā variantā, piemēro 2.–6. punktā izklāstītos noteikumus.
2. Saistības par katru nodaļu var uzņemties ne vairāk kā vienas ceturtdaļas apmērā no kopējām apropriācijām, kas attiecīgajā Savienības struktūras budžeta nodaļā ir apstiprinātas par iepriekšējo finanšu gadu, plus vienas divpadsmitdaļas apmērā par katru aizritējušo mēnesi.
Nepārsniedz apropriāciju limitu, kas noteikts ieņēmumu un izdevumu tāmes projektā.
Maksājumus par katru nodaļu ik mēnesi var izdarīt ne vairāk kā vienas divpadsmitdaļas apmērā no apropriācijām, kas attiecīgajai Savienības struktūras budžeta nodaļai bijušas apstiprinātas iepriekšējā finanšu gadā. Tomēr minētā summa nepārsniedz vienu divpadsmito daļu no apropriācijām, kas paredzētas tajā pašā ieņēmumu un izdevumu tāmes projektā.
3. Apropriācijas, kas attiecīgajā Savienības struktūras budžeta nodaļā ir apstiprinātas par iepriekšējo finanšu gadu, kā minēts 2. punktā, saprot kā apropriācijas, par kurām ir balsots Savienības struktūras budžetā, tostarp budžeta grozījumos, un pēc tam, kad ir veikta korekcija pārvietojumiem, kuri izdarīti attiecīgajā finanšu gadā.
4. Ja tas vajadzīgs Savienības struktūras darbības nepārtrauktībai un pārvaldības vajadzībām, pārvaldes struktūrvienība pēc direktora pieprasījuma papildus summām, kas automātiski darītas pieejamas saskaņā ar 2. punktu, gan saistībām, gan maksājumiem var atļaut izdevumus, kuri pārsniedz vienu provizorisko divpadsmitdaļu, bet kopā nepārsniedz četras provizoriskās divpadsmitdaļas, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus.
Papildu divpadsmitdaļas apstiprina pilnībā, un tās nav dalāmas.
5. Ja attiecīgajai nodaļai apstiprina četras provizoriskās divpadsmitdaļas, kas piešķirtas saskaņā ar 4. punktu, bet ar to nepietiek, lai segtu izdevumus, kas nepieciešami, lai izvairītos no pārtraukuma Savienības struktūras darbībā tajā jomā, uz kuru attiecas minētā nodaļa, pārvaldes struktūrvienība pēc direktora pieprasījuma izņēmuma kārtā var atļaut pārsniegt apropriāciju summu, kas iekļauta attiecīgajā Savienības struktūras budžeta nodaļā iepriekšējam finanšu gadam. Taču nekādos apstākļos nedrīkst pārsniegt apropriāciju kopējo summu, kas bija pieejama iepriekšējā finanšu gada Savienības struktūras budžetā vai kas ierosināta ieņēmumu un izdevumu tāmes projektā.
3. NODAĻA
LĪDZSVARA PRINCIPS
16. pants
Definīcija un darbības joma
1. Ieņēmumi un maksājumu apropriācijas ir līdzsvarā.
2. Saistību apropriācijas nevar pārsniegt Savienības iemaksu summu plus pašu ieņēmumus un jebkādus citus ieņēmumus, kas minēti 6. pantā.
3. Attiecībā uz struktūrām, kuru ieņēmumus papildus Savienības iemaksai veido maksa un atlīdzība, maksa būtu jānosaka tādā līmenī, lai novērstu ievērojamu pārpalikuma veidošanos. Ja atkārtoti veidojas būtisks pozitīvs vai negatīvs budžeta rezultāts 99. panta nozīmē, pārskata maksu un atlīdzību līmeni.
4. Savienības struktūra neņem aizņēmumus Savienības struktūras budžeta ietvaros.
5. Savienības iemaksa Savienības struktūrā attiecībā uz Savienības struktūras budžetu ir līdzsvarojoša iemaksa, un to var sadalīt vairākos maksājumos.
6. Savienības struktūra īsteno naudas līdzekļu stingru vadību, pienācīgi ņemot vērā piešķirtos ieņēmumus, lai nodrošinātu, ka tās naudas līdzekļu atlikumi aprobežojas ar pienācīgi pamatotām prasībām. Savienības struktūra līdz ar saviem maksājumu pieprasījumiem iesniedz sīku un atjauninātu prognozi par tās faktiskajām naudas līdzekļu vajadzībām attiecīgajā gadā, tostarp informāciju par piešķirtajiem ieņēmumiem.
17. pants
Finanšu gada saldo
1. Ja budžeta rezultāts 99. panta nozīmē ir pozitīvs, to atmaksā Komisijai tādā apmērā, kas nepārsniedz attiecīgajā gadā veiktās iemaksas summu. To budžeta rezultāta daļu, par kuru ir pārsniegta attiecīgajā gadā veiktās Savienības iemaksas summa, iekļauj Savienības struktūras budžetā nākamajam finanšu gadam kā ieņēmumus.
Šā punkta pirmo daļu piemēro arī tad, ja Savienības struktūras ieņēmumus papildus Savienības iemaksai veido maksa un atlīdzība.
Starpību starp budžetā iekļauto iemaksu un Savienības struktūrai faktiski samaksāto iemaksas summu anulē.
2. Izņēmuma gadījumos, ja dibināšanas aktā ir paredzēts, ka ieņēmumus no maksas un atlīdzības piešķir konkrētiem izdevumu posteņiem, Savienības struktūra var maksas un atlīdzības atlikumu pārnest kā piešķirtos ieņēmumus par darbībām, kas ir saistītas ar to pakalpojumu sniegšanu, par ko pienākas maksa.
3. Ja budžeta rezultāts 99. panta nozīmē ir negatīvs, to iekļauj Savienības struktūras budžetā nākamajam finanšu gadam kā maksājumu apropriācijas vai, attiecīgā gadījumā, kompensē ar pozitīvu Savienības struktūras budžeta rezultātu turpmākajos finanšu gados.
Ja maksas un atlīdzība ir piešķirtie ieņēmumi, negatīvo rezultātu, kas saistīts ar šiem piešķirtajiem ieņēmumiem, var kompensēt ar uzrāto pārpalikumu no iepriekšējiem gadiem, ja tāds ir pieejams.
4. Budžeta procedūras gaitā ieņēmumu vai maksājumu apropriācijas iekļauj Savienības struktūras budžetā, izmantojot grozījumu vēstules procedūru, kas noteikta Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 42. pantā, vai arī Savienības struktūras budžeta izpildes laikā izdarot budžeta grozījumus.
Aplēsi par budžeta izpildes rezultātu N-1 gadā Savienības struktūra iesniegs ne vēlāk kā N gada 31. janvārī. Komisija pienācīgi ņem vērā šo informāciju, novērtējot Savienības struktūras finanšu vajadzības N+1 gadam.
4. NODAĻA
NORĒĶINU VIENĪBAS PRINCIPS
18. pants
Euro izmantošana
1. Budžetu izstrādā un izpilda euro, un pārskatus veido euro. Tomēr 49. pantā minētās naudas plūsmas nodrošināšanai grāmatvedis un – avansa kontu gadījumā – avansu pārziņi, un – Savienības struktūras administratīvās pārvaldības vajadzībām – atbildīgais kredītrīkotājs ir pilnvaroti veikt operācijas citās valūtās.
2. Neskarot īpašos noteikumus, kas izklāstīti speciālajos nozares noteikumos, vai konkrētos iepirkuma līgumos, dotāciju nolīgumos, iemaksu nolīgumos un finansēšanas nolīgumos, atbildīgais kredītrīkotājs valūtu konvertē, izmantojot euro dienas maiņas kursu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā dienā, kad kredītrīkotāja struktūrvienība sagatavojusi maksājuma uzdevumu vai iekasēšanas rīkojumu.
Ja šāds dienas maiņas kurss nav publicēts, atbildīgais kredītrīkotājs izmanto 3. punktā minēto maiņas kursu.
3. Attiecībā uz Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 82., 83. un 84. pantā paredzētajiem pārskatiem konvertēšanu starp euro un citām valūtām veic, izmantojot euro mēneša uzskaites valūtas kursu. Minēto uzskaites valūtas kursu nosaka Komisijas grāmatvedis, izmantojot jebkādus informācijas avotus, kas uzskatāmi par ticamiem, un balstoties uz valūtas kursu priekšpēdējā darbdienā tajā mēnesī, kurš ir pirms mēneša, kuram tiek noteikts kurss.
4. Valūtas konvertēšanas operācijas veic tā, lai izvairītos no būtiskas ietekmes radīšanas uz Savienības līdzfinansējuma apjomu vai negatīvas ietekmes uz budžetu. Attiecīgā gadījumā kursu konvertēšanai starp euro un citām valūtām var aprēķināt kā konkrēta perioda dienas valūtas kursu vidējo lielumu.
5. NODAĻA
UNIVERSĀLUMA PRINCIPS
19. pants
Darbības joma
Neskarot 20. pantu, kopējie ieņēmumi sedz kopējās maksājumu apropriācijas. Neskarot 24. pantu, visus ieņēmumus un izdevumus iegrāmato pilnā apmērā, to starpā neizdarot nekādas korekcijas.
20. pants
Piešķirtie ieņēmumi
1. Lai finansētu konkrētus izdevumu posteņus, izmanto ārējos piešķirtos ieņēmumus un iekšējos piešķirtos ieņēmumus.
2. Ārējos piešķirtos ieņēmumus veido šādi ieņēmumi:
a) |
dalībvalstu un trešo valstu, tostarp – abos gadījumos – to publiskā sektora aģentūru, vienību vai fizisku personu finanšu iemaksas Savienības struktūras noteiktās darbībās, ciktāl tas ir paredzēts nolīgumā, kas noslēgts starp Savienības struktūru un dalībvalstīm, trešām valstīm vai to attiecīgajām publiskā sektora aģentūrām, vienībām vai fiziskām personām; |
b) |
starptautisku organizāciju finanšu iemaksas; |
c) |
īpašam mērķim iezīmēti ieņēmumi, piemēram, ieņēmumi no fondiem, subsīdijas, dāvinājumi un novēlējumi; |
d) |
tādas trešo valstu vai struktūru, kas nav Savienības struktūras, finanšu iemaksas Savienības struktūru darbībās, kuras neaptver a) apakšpunkts; |
e) |
ieņēmumi no nolīgumiem, kas minēti 7. pantā; |
f) |
iekšējie piešķirtie ieņēmumi, kā minēts 3. punktā, ciktāl tie papildina pārējos šā punkta a) līdz c) apakšpunktā norādītos ieņēmumus; |
g) |
ieņēmumi no maksas un atlīdzības, kas minēti 6. panta 3. punktā. |
3. Iekšējos piešķirtos ieņēmumus veido šādi ieņēmumi:
a) |
ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas trešām personām pēc pieprasījuma, izņemot maksas un atlīdzību, kas minētas 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā; |
b) |
ieņēmumi no nepareizi samaksātu summu atmaksas saskaņā ar 62. pantu; |
c) |
ieņēmumi no preču piegādēm, pakalpojumu sniegšanas un darbu veikšanas Savienības iestādēm vai citām Savienības struktūrām; |
d) |
saņemtie apdrošināšanas maksājumi; |
e) |
ieņēmumi no izīrēšanas un ēku un zemes pārdošanas; |
f) |
ieņēmumi, kas rodas no nodokļu vēlākas atmaksāšanas saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 27. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
4. Piešķirtos ieņēmumus pārnes un pārvieto saskaņā ar 12. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktu un 27. pantu.
5. Neskarot otrās daļas f) apakšpunktu, ar attiecīgo dibināšanas aktu konkrētiem izdevumu posteņiem var piešķirt arī tajā minētos ieņēmumus. Ja vien attiecīgajā dibināšanas aktā nav norādīts citādi, šādi ieņēmumi veido iekšējos piešķirtos ieņēmumus.
6. Visi ieņēmumu posteņi 2. punkta a) līdz c) apakšpunkta un 3. punkta a) un c) apakšpunkta nozīmē ietver visus tiešos vai netiešos izdevumus, kas rodas saistībā ar attiecīgo darbību vai mērķi.
7. Savienības struktūras budžetā izveido pozīcijas, kurās kārto ārējos piešķirtos ieņēmumus un iekšējos piešķirtos ieņēmumus, un, ja iespējams, vienmēr norāda summas.
Piešķirtos ieņēmumus var iekļaut ieņēmumu un izdevumu tāmē tikai par tām summām, kuras ir droši zināmas tāmes sagatavošanas dienā.
21. pants
Struktūra piešķirto ieņēmumu un atbilstošo apropriāciju piešķiršanas kārtošanai
1. Struktūru piešķirto ieņēmumu kārtošanai Savienības struktūras budžetā veido:
a) |
ieņēmumu dokumentā – budžeta pozīcija ieņēmumu saņemšanai; |
b) |
izdevumu tāmē ar budžeta piezīmēm, tostarp vispārējām piezīmēm, norāda, kuras budžeta pozīcijas var saņemt piešķirtajiem ieņēmumiem atbilstošas apropriācijas, kas ir darītas pieejamas. |
Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā pievieno atgādinājumu pro memoria, un lēstos ieņēmumus informācijas nolūkos norāda piezīmēs.
2. Kad Savienības struktūra ir saņēmusi konkrētos ieņēmumus, apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, automātiski dara pieejamas gan kā saistību apropriācijas, gan kā maksājumu apropriācijas.
3. Atkāpjoties no 2. punkta, gadījumā, ja piešķirtie ieņēmumi rodas saskaņā ar 7. pantu noslēgta iemaksu nolīguma īstenošanas rezultātā, saistību apropriāciju kopējo summu var darīt pieejamu pēc attiecīgā nolīguma stāšanās spēkā ar nosacījumu, ka Savienības struktūrai deleģēto līdzekļu pamataktā ir paredzēta iespēja izmantot gada maksājumus.
22. pants
Ziedojumi
1. Direktors var pieņemt jebkādus ziedojumus Savienības struktūrai, piemēram, fondu līdzekļus, subsīdijas, dāvinājumus un novēlējumus.
2. Tāda ziedojuma pieņemšanai, kura vērtība ir 50 000 EUR vai lielāka un kurš saistīts ar izdevumiem vai jebkāda veida pienākumiem – tostarp turpmākām izmaksām –, kas pārsniedz 10 % no ziedojuma vērtības, ir vajadzīgs pārvaldes struktūrvienības vai, ja tas ir atļauts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienības iepriekšējs apstiprinājums. Attiecīgā gadījumā pārvaldes struktūrvienība vai izpildu struktūrvienība pieņem lēmumu divu mēnešu laikā no dienas, kad tai iesniegts atļaujas pieprasījums. Ja pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir atļauts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība lēmumu nepieņem minētajā termiņā, ziedojumu uzskata par pieņemtu.
3. Direktors pēc pārvaldes struktūrvienības vai, ja tas ir atļauts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienības pieprasījuma analizē, novērtē un sniedz pienācīgu skaidrojumu par izdevumiem, tostarp papildu izmaksām, un jebkādiem citiem 1. punktā minētajiem pienākumiem, ko rada ziedojuma pieņemšana.
23. pants
Korporatīvā sponsorēšana
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 26. pantu Savienības struktūrām nepiemēro.
24. pants
Noteikumi par atskaitījumiem un valūtas kursa korekcijām
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 27. pantu piemēro mutatis mutandis.
6. NODAĻA
SPECIFIKĀCIJAS PRINCIPS
25. pants
Vispārīgi noteikumi
1. Apropriācijas iezīmē konkrētiem mērķiem, iedalot pa sadaļām un nodaļām. Nodaļas sīkāk iedala pantos un pozīcijās.
2. Savienības struktūras budžetā apropriācijas var pārvietot tikai uz tām pozīcijām, kurām Savienības struktūras budžetā ir apstiprinātas apropriācijas vai pievienoti atgādinājumi pro memoria.
3. Šīs regulas 26. pantā minētos ierobežojumus aprēķina brīdī, kad tiek iesniegts pārvietojuma pieprasījums, un balstoties uz apropriācijām, kas paredzētas Savienības struktūras budžetā, tostarp budžeta grozījumos.
4. Summa, kas jāņem vērā 26. pantā minēto ierobežojumu aprēķināšanas nolūkā, ir izdarāmo pārvietojumu summa tajā pozīcijā, no kuras tiek izdarīti pārvietojumi, pēc korekcijām saistībā ar iepriekš izdarītiem pārvietojumiem.
26. pants
Pārvietojumi
1. Direktors apropriācijas var pārvietot:
a) |
no vienas sadaļas uz citu – ne vairāk kā 10 % apmērā no finanšu gada apropriācijām, kas paredzētas pozīcijā, no kuras veic pārvietošanu; |
b) |
no vienas nodaļas uz citu un katrā nodaļā bez ierobežojumiem. |
2. Pārsniedzot 1. punktā minēto ierobežojumu, direktors var pārvaldes struktūrvienībai vai – ja tas ir atļauts dibināšanas aktā – izpildu struktūrvienībai ierosināt apropriāciju pārvietojumus no vienas sadaļas uz otru. Pārvaldes struktūrvienība vai – gadījumā, ja tas ir atļauts dibināšanas aktā – izpildu struktūrvienība divu nedēļu laikā var izteikt iebildumus pret ierosinātajiem pārvietojumiem. Pēc minētā termiņa ierosinātos pārvietojumus uzskata par pieņemtiem.
3. Pārvietojuma priekšlikumiem un pārvietojumiem, ko veic saskaņā ar 1. un 2. punktu, pievieno atbilstošus un detalizētus apliecinošus dokumentus, kuros atspoguļota apropriāciju izmantošana un vajadzību aplēses līdz finanšu gada beigām gan par kreditējamām pozīcijām, gan pozīcijām, no kurām apropriācijas pārvieto.
4. Kredītrīkotājs iespējami īsā laikā informē pārvaldes struktūrvienību par visiem veiktajiem pārvietojumiem. Kredītrīkotājs informē Eiropas Parlamentu un Padomi par visiem pārvietojumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu.
27. pants
Īpaši noteikumi attiecībā uz pārvietojumiem
Apropriācijas, kas atbilst piešķirtajiem ieņēmumiem, var pārvietot vienīgi tad, ja šos ieņēmumus izlieto tiem mērķiem, kuriem tie ir paredzēti.
7. NODAĻA
PAREIZAS FINANŠU PĀRVALDĪBAS PRINCIPS UN SNIEGUMS
28. pants
Sniegums un saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principi
1. Apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, un tādējādi tās izpilda, ievērojot šādus principus:
a) |
saimnieciskuma principu, kurš nosaka, ka resursi, ko Savienības struktūra izmanto savu darbību veikšanai, tiek darīti pieejami noteiktā laikā, pienācīgā apjomā un kvalitātē un par labāko cenu; |
b) |
lietderības principu, kurš skar labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem, veiktajiem pasākumiem un mērķu sasniegšanu; |
c) |
efektivitātes principu, kurš attiecas uz to, kādā mērā ar veiktajiem pasākumiem ir sasniegti izvirzītie mērķi. |
2. Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu apropriāciju izmantojums tiek vērsts uz sniegumu, un tālab:
a) |
programmu un pasākumu mērķus nosaka ex ante; |
b) |
mērķu sasniegšanas progresu uzrauga, izmantojot snieguma rādītājus; |
c) |
par progresu un problēmām minēto mērķu sasniegšanā ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar 32. panta 5. punkta pirmās daļas d) apakšpunktu un 48. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu. |
3. Attiecīgā gadījumā definē 1. un 2. punktā minētos mērķus, kas ir konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un ar noteiktiem termiņiem, kā arī atbilstīgus, apstiprinātus, uzticamus, vienkāršus un stabilus rādītājus. Rādītāji, ko izmanto mērķu sasniegšanas uzraudzībai, aptver visas nozares. Direktors katru gadu pārvaldes struktūrvienībai sniedz attiecīgo informāciju. To iekļauj 32. pantā minētajā vienotajā plānošanas dokumentā.
4. Savienības struktūra veic salīdzinošo novērtēšanu, kas minēta šīs regulas 38. pantā.
Salīdzinošā novērtēšana ietver šādus elementus:
a) |
Savienības struktūras horizontālo pakalpojumu lietderības pārskatīšana, |
b) |
izmaksu un ieguvumu analīze attiecībā uz kopīgu pakalpojumu izmantošanu vai to pilnīgu nodošanu citai Savienības struktūrai vai Komisijai. |
Veicot salīdzinošo novērtēšanu, kas minēta šā punkta pirmajā un otrajā daļā, Savienības struktūra veic vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu interešu konfliktu.
29. pants
Izvērtējumi
1. Programmām un darbībām, kas paredz ievērojamus izdevumus, veic ex ante un retrospektīvu izvērtējumu (“izvērtējums”), kas ir samērīgs attiecībā pret mērķiem un izdevumiem.
2. Ex ante izvērtējumus, ar kuriem pamato programmu un pasākumu sagatavošanu, balsta uz pierādījumiem – ja pieejami –, par sniegumu, kāds bijis saistītām programmām vai pasākumiem, un tajos apzina un analizē risināmos jautājumus, Savienības iesaistīšanās pievienoto vērtību, mērķus, dažādu variantu paredzamo ietekmi un uzraudzības un izvērtēšanas kārtību.
3. Retrospektīvajos izvērtējumos novērtē programmas vai pasākuma sniegumu, tostarp tādus aspektus kā efektivitāte, lietderība, saskaņotība, aktualitāte un ES pievienotā vērtība. Retrospektīvos izvērtējumus balsta uz informāciju, kas iegūta ar uzraudzīšanas kārtību un attiecīgajam pasākumam noteiktiem rādītājiem. Tos veic periodiski un ar tādu aprēķinu, lai konstatējumus varētu ņemt vērā ex ante izvērtējumos vai ietekmes novērtējumos, ar kuriem pamato saistītu programmu un darbību sagatavošanu.
4. Direktors sagatavo rīcības plānu, lai veiktu turpmākus pasākumus attiecībā uz 3. punktā minētajiem novērtēšanas secinājumiem, un ziņo par paveikto Komisijai, sniedzot 48. pantā minēto konsolidēto gada darbības pārskatu, un regulāri ziņo pārvaldes struktūrvienībai.
5. Pārvaldes struktūrvienība uzrauga 4. punktā minētā rīcības plāna īstenošanu.
30. pants
Budžeta izpildes iekšējā kontrole
1. Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu Savienības struktūras budžetu izpilda, ievērojot efektīvu un lietderīgu iekšējo kontroli.
2. Savienības struktūras budžeta izpildes nolūkā iekšējo kontroli piemēro visos pārvaldības līmeņos un tās uzdevums ir nodrošināt pamatotu pārliecību, ka tiek sasniegti šādi mērķi:
a) |
darbību efektivitāte, lietderīgums un ekonomiskums; |
b) |
ziņošanas ticamība; |
c) |
aktīvu un informācijas aizsardzība; |
d) |
krāpšanas un pārkāpumu profilakse, atklāšana, novēršana un turpmāki pasākumi attiecībā uz tiem; |
e) |
tādu risku pienācīga pārvaldība, kuri saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu raksturu, kā arī attiecīgo maksājumu būtību. |
3. Efektīva iekšējā kontrole ir balstīta uz starptautisko paraugpraksi un iekšējās kontroles sistēmu, ko Komisija noteikusi savām struktūrvienībām, un jo īpaši ietver šādus elementus:
a) |
uzdevumu nošķiršanu; |
b) |
pienācīgu riska pārvaldības un kontroles stratēģiju, kas ietver kontroli saņēmēju līmenī; |
c) |
interešu konfliktu novēršanu; |
d) |
pietiekamu revīzijas izsekojamību un datu integritāti datu sistēmās; |
e) |
efektivitātes un lietderības uzraudzības procedūras; |
f) |
konstatēto iekšējās kontroles nepilnību un izņēmumu pēcpārbaudes procedūras; |
g) |
iekšējās kontroles sistēmas pareizas darbības regulāru novērtējumu. |
4. Efektīvas iekšējās kontroles pamatā ir šādi elementi:
a) |
pienācīgas riska pārvaldības un kontroles stratēģijas īstenošana, ko savstarpēji koordinē attiecīgie kontroles ķēdē iesaistītie dalībnieki; |
b) |
veikto kontroļu rezultātu pieejamība visiem attiecīgajiem kontroles ķēdē iesaistītajiem dalībniekiem; |
c) |
attiecīgā gadījumā paļaušanās uz neatkarīgu revidentu atzinumiem ar nosacījumu, ka veiktā darba kvalitāte ir pietiekama un pieņemama un ka tas ir veikts saskaņā ar pieņemtajiem standartiem; |
d) |
korektīvo pasākumu, tostarp attiecīgā gadījumā atturošu sankciju, savlaicīga piemērošana; |
e) |
vairākkārtēju kontroļu izslēgšana; |
f) |
kontroles izmaksu un ieguvumu attiecības uzlabošana. |
5. Ja Savienības struktūrai ir arī biroji, kas neatrodas galvenajā mītnē, iekšējās kontroles sistēmu izstrādā tā, lai mazinātu īpašos riskus, kas saistīti ar minēto biroju darbību.
8. NODAĻA
PĀRREDZAMĪBAS PRINCIPS
31. pants
Pārskatu un budžetu publicēšana
1. Savienības struktūras budžetu izveido un izpilda un pārskatus sniedz, ievērojot pārredzamības principu.
2. Savienības struktūras budžeta kopsavilkumu un jebkurus Savienības struktūras budžeta grozījumus, kas pieņemti galīgajā variantā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas.
Kopsavilkumā parāda kopējos rādītājus par katru Savienības struktūras budžeta sadaļu, štatu sarakstu un aplēsi par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos un kam budžetā ir piešķirtas apropriācijas, un valstu norīkoto ekspertu skaitu. Tajā norāda arī tādu pašu informāciju par iepriekšējo finanšu gadu.
3. Savienības struktūras budžetu, iekļaujot štatu sarakstu, un Savienības struktūras budžeta grozījumus, kas pieņemti galīgajā variantā, kā arī ziņas par līgumdarbinieku skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, kuriem budžetā paredzētas apropriācijas, un valstu norīkoto ekspertu skaitu, informācijas nolūkā nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, Revīzijas palātai un Komisijai un publicē Savienības struktūras tīmekļa vietnē četru nedēļu laikā pēc to pieņemšanas.
4. Savienības struktūra ne vēlāk kā tā gada 30. jūnijā, kas ir pēc finanšu gada, kurā par līdzekļiem uzņemtas juridiskās saistības, savā tīmekļa vietnē, izmantojot noteiktu standartformu un saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 38. pantu, dara pieejamu informāciju par Savienības struktūras budžeta līdzekļu saņēmējiem, tostarp par ekspertiem, ar kuriem noslēgti līgumi saskaņā ar šīs regulas 93. pantu. Publicētajai informācijai ir jābūt viegli pieejamai, pārredzamai un visaptverošai. Informāciju dara pieejamu, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes un drošības prasības, jo īpaši attiecībā uz personas datu aizsardzību, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725.
III SADAĻA
BUDŽETA IZVEIDE UN STRUKTŪRA
1. NODAĻA
SAVIENĪBAS STRUKTŪRAS BUDŽETA IZVEIDE
32. pants
Vienotais plānošanas dokuments
1. Savienības struktūra saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 40. pantu katru gadu līdz 31. janvārim nosūta Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei savu vienotā plānošanas dokumenta projektu, kuru apstiprinājusi tā pārvaldes struktūrvienība un kurā ietverta:
a) |
daudzgadu darba programma; |
b) |
gada darba programma; |
c) |
ieņēmumu un izdevumu tāme; |
d) |
resursu plānošanas dokuments; |
e) |
informācija par savu ēku politiku; |
f) |
stratēģija sadarbībai ar trešām valstīm un/vai starptautiskām organizācijām; |
g) |
stratēģija efektivitātes ieguvumu un sinerģijas sasniegšanai; |
h) |
stratēģija attiecībā uz darbības pārvaldību un iekšējās kontroles sistēmām, tostarp to krāpšanas apkarošanas stratēģija ar jaunākajiem atjauninājumiem un informācija par pasākumiem, kuru mērķis ir novērst interešu konfliktu, pārkāpumu un krāpšanas gadījumu atkārtošanos, it īpaši gadījumos, kad saskaņā ar 48. pantu vai 78. panta 6. punktu ziņotu nepilnību rezultātā ir sagatavoti kritiski ieteikumi. |
Pirmajā daļā minētās stratēģijas katru gadu novērtē un vajadzības gadījumā atjaunina.
Vienoto plānošanas dokumentu izstrādā, ņemot vērā Komisijas izstrādātās pamatnostādnes.
2. Daudzgadu darba programmā nosaka vispārējo stratēģisko plānu N+1 līdz N+3 gadam, tostarp mērķus, gaidāmos rezultātus un snieguma rādītājus nolūkā uzraudzīt mērķu un rezultātu sasniegšanu.
Šajā vispārējā stratēģiskajā plānā par katru darbību arī norāda orientējošus finanšu resursus un cilvēkresursus, ko uzskata par vajadzīgiem, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, un uzskatāmi parāda arī Savienības struktūras ieguldījumu ES politisko prioritāšu sasniegšanā.
Šo stratēģisko plānu atjaunina pēc vajadzības un jo īpaši, lai to saskaņotu ar dibināšanas aktā minētās vispārējās novērtēšanas rezultātiem.
3. Gada darba programmā N+1 gadam nosaka:
a) |
sagaidāmos iznākumus, kas palīdzēs sasniegt vispārējā stratēģiskajā plānā izvirzītos mērķus; |
b) |
aprakstu par kopīgi finansējamajām darbībām, norādot finanšu resursu un cilvēkresursu apjomu, norādot ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku skaitu, kā noteikts Civildienesta noteikumos, kā arī norīkoto valsts ekspertu skaitu. |
Tajā skaidri norāda uzdevumus, kas Savienības struktūrai ir noteikti papildus, mainīti vai atsaukti salīdzinājumā ar pieņemto iepriekšējā finanšu gada darba programmu. Novērtēšanas rezultātus ņem vērā kā pierādījumu par iespējamiem ieguvumiem no Savienības struktūras ierosinātā budžeta palielinājuma vai samazinājuma salīdzinājumā ar tās budžetu iepriekšējā finanšu gadā.
Gada darba programma ir saskanīga ar daudzgadu programmu, kas minēta 2. punktā.
Būtiskus gada darba programmas grozījumus pieņem, piemērojot tādu pašu procedūru kā sākotnējai darba programmai, saskaņā ar izveides akta noteikumiem.
Pārvaldes struktūrvienība var Savienības struktūras kredītrīkotājam deleģēt pilnvaras pieņemt gada darba programmas nebūtiskus grozījumus.
4. Savienības struktūras ieņēmumu un izdevumu tāme, kas balstās uz vispārējām pamatnostādnēm, kuras ir šīs tāmes pamatā, ietver:
a) |
ieņēmumu tāmi, kas sadalīta pa sadaļām, vajadzības gadījumā atsevišķi norādot maksu un atlīdzību; |
b) |
izmaksu tāmi (saistību un maksājumu apropriācijas), kas sadalītas pa sadaļām un nodaļām; |
c) |
izmaksāto un saņemto naudas līdzekļu ceturkšņa tāmi; |
d) |
štatu sarakstu, kurā noteikts pastāvīgo un pagaidu amatu skaits, tos sadalot pēc pakāpēm un funkciju grupām, budžeta apropriāciju ietvaros, kas pieprasītas N+1 gadam. Ja ir izmaiņas attiecībā uz štatu sarakstā ietverto amata vietu skaitu, kas pieprasītas N+1 gadam, iesniedz pārskatu, kurā pamatots pieprasījums pēc jaunām amata vietām. |
Šādu pašu informāciju sniedz par līgumdarbinieku un norīkoto valsts ekspertu skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos.
5. Resursu plānā ziņošanas vajadzībām ietver kvalitātes un kvantitātes informāciju par cilvēkresursu un budžeta jautājumiem, jo īpaši:
a) |
aplēsi par budžeta izpildes rezultātu N–1 gadā, kā norādīts 17. pantā; |
b) |
informāciju par iemaksām natūrā, ko uzņēmēja dalībvalsts piešķīrusi Savienības struktūrai N–1 gadam; |
c) |
informāciju par ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku skaitu, kā noteikts Civildienesta noteikumos, kā arī par norīkoto ekspertu skaitu N–1 un N gadam; |
d) |
informāciju par visu dažādām darbības jomām iepriekš noteikto mērķu sasniegšanu N–1 gadā, parādot cilvēkresursu un finanšu resursu izmantojumu līdz gada beigām, to sadalot pa darbības jomām. |
Resursu plāna dokumentu atjaunina katru gadu.
6. Informācija par Savienības struktūras ēku politiku ietver:
a) |
attiecībā uz katru ēku, tostarp birojiem, kas neatrodas galvenajā mītnē, – izdevumus un platību, ko sedz Savienības struktūras budžeta attiecīgo pozīciju apropriācijas; |
b) |
turpmākajos gados paredzamo platību un telpu vispārējā plānojuma attīstību, ietverot ēku projektus, kas ir plānošanas posmā un jau ir identificēti; |
c) |
galīgos noteikumus un izmaksas, kā arī attiecīgo informāciju par jaunu ēku projektu īstenošanu, kas iepriekš iesniegta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 266. pantā noteikto procedūru un kas nav iekļauta iepriekšējā gada darba dokumentos. |
7. Komisija savlaicīgi un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā N gada 1. jūlijā nosūta Savienības struktūrai savu atzinumu par vienotā plānošanas dokumenta projektu.
Ja Savienības struktūra Komisijas atzinumu ņem vērā nepilnīgi, tā Komisijai sniedz atbilstīgus paskaidrojumus.
8. Galīgo vienoto plānošanas dokumentu pieņem pārvaldes struktūrvienība.
9. Savienības struktūra nosūta Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei visas vēlāk atjauninātās vienotā plānošanas dokumenta versijas, jo īpaši, lai atspoguļotu Komisijas atzinumu un ikgadējās budžeta procedūras izpildes iznākumu.
33. pants
Budžeta izveide
1. Savienības struktūras budžetu izveido saskaņā ar dibināšanas akta noteikumiem.
2. Budžeta pieņemšanas procedūras ietvaros Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei nosūta Savienības struktūras tāmju pārskatu un ierosina Savienības struktūrai piešķiramās iemaksas apmēru un darbinieku skaitu, kāds pēc tās ieskata Savienības struktūrai ir vajadzīgs.
Komisija sagatavo Savienības struktūru štatu sarakstu projektus un aplēsi par līgumdarbinieku un valstu norīkoto ekspertu skaitu, kas izteikts pilnslodzes ekvivalentos, par kuriem tiek ierosinātas apropriācijas, tiklīdz Komisija ir sagatavojusi budžeta projektu.
3. Savienības struktūras štatu sarakstu un jebkādus turpmākus tā grozījumus pieņem Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar 34. pantu.
4. Pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi budžeta projektu, pārvaldes struktūrvienība pieņem vienoto plānošanas dokumentu. Tas kļūst galīgs pēc Savienības budžeta galīgās pieņemšanas, nosakot iemaksu summu un štatu sarakstu. Vajadzības gadījumā Savienības struktūras budžetu un tā štatu sarakstu attiecīgi pielāgo.
5. Ierosinot Savienības struktūrai uzticēt jaunus uzdevumus, Komisija, neskarot likumdošanas procedūras attiecībā uz grozījumiem dibināšanas aktā, Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz vajadzīgo informāciju, lai novērtētu jauno uzdevumu radīto ietekmi uz Savienības struktūras resursiem un vajadzības gadījumā pārskatītu tās finansējumu un darbinieku skaitu.
34. pants
Budžeta grozīšana
Jebkādas tādas izmaiņas Savienības struktūras budžetā, ieskaitot štatu sarakstu, kuras pārsniedz saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. punktu un 38. panta 1. punktu atļautos grozījumus, ir izdarāmas ar budžeta grozījumiem, ko pieņem saskaņā ar tādu pašu procedūru kā Savienības struktūras sākotnējo budžetu, atbilstoši dibināšanas akta noteikumiem un šīs regulas 32. pantam.
Budžeta grozījumiem pievieno pārskatus par pamatojumu un grozījumu sagatavošanas laikā pieejamo informāciju par budžeta izpildi iepriekšējā un kārtējā finanšu gadā.
2. NODAĻA
SAVIENĪBAS STRUKTŪRAS BUDŽETA UZBŪVE UN IZKLĀSTS
35. pants
Savienības struktūras budžeta uzbūve
Savienības struktūras budžetā ietver ieņēmumu pārskatu un izdevumu pārskatu.
36. pants
Budžeta nomenklatūra
Ciktāl izdevumu pārskats ir pamatots ar Savienības struktūras darbību raksturu, tas ir jāizklāsta, pamatojoties uz nomenklatūru, kas paredz klasifikāciju pēc mērķa. Šādu nomenklatūru nosaka Savienības struktūra, un tajā skaidri nošķir administratīvās apropriācijas no darbības apropriācijām.
Budžeta nomenklatūra atbilst specifikācijas, pareizas finanšu pārvaldības un pārredzamības principiem. Tā nodrošina budžeta procesam nepieciešamo skaidrību un pārredzamību, sekmējot attiecīgajos juridiskajos pamatos paredzēto galveno mērķu noteikšanu, dodot iespēju izvēlēties politiskās prioritātes un nodrošinot lietderīgu un efektīvu izpildi.
37. pants
Savienības struktūras budžeta izklāsts
Savienības struktūras budžetā norāda:
a) |
ieņēmumu pārskatā:
|
b) |
izdevumu pārskatā:
|
38. pants
Noteikumi par personāla štatu sarakstiem
1. 32. panta 4. punktā minētajā štatu sarakstā norāda finanšu gadā atļauto amata vietu skaitu, iepriekšējā finanšu gadā atļauto amata vietu skaitu un reāli aizpildīto amata vietu skaitu. Tas veido absolūto limitu Savienības struktūrai. Nevienu nevar iecelt amatā, pārsniedzot šo limitu.
Tomēr pārvaldes struktūrvienība var grozīt štatu sarakstu, nepārsniedzot 10 % no atļautajām amata vietām, izņemot attiecībā uz AD 16, AD 15, AD 14 un AD 13 pakāpi, ievērojot šādus nosacījumus:
a) |
netiek skarts personāla apropriāciju apjoms, kas atbilst visam finanšu gadam; |
b) |
netiek pārsniegts kopējā amata vietu skaita limits, kas atļauts štatu sarakstā; |
c) |
Savienības struktūra līdz ar citām Savienības struktūrām ir piedalījusies salīdzinošajā novērtēšanā, kura uzsākta ar Komisijas veikto personālresursu pārbaudi. |
2. Atkāpjoties no 1. punkta otrās daļas, sekas, ko izraisa nepilnas slodzes darbinieku nodarbināšana, kuru iecēlējinstitūcija atļāvusi saskaņā ar Civildienesta noteikumiem, var kompensēt, ieceļot amatā citus darbiniekus. Ja darbinieks pieprasa piešķirto atļauju izbeigt pirms tās termiņa beigām, Savienības struktūra veic atbilstīgus pasākumus, lai iespējami drīz panāktu, ka ir ievērots 1. punkta otrās daļas b) apakšpunktā minētais limits.
IV SADAĻA
SAVIENĪBAS STRUKTŪRAS BUDŽETA IZPILDE
1. NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
39. pants
Budžeta izpilde saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu
1. Kredītrīkotāja funkcijas pilda direktors. Direktors ir atbildīgs par budžeta ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar Savienības struktūras finanšu noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principu un apstiprināto apropriāciju robežās.
2. Neierobežojot kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz krāpšanas un pārkāpumu novēršanu un atklāšanu, Savienības struktūra piedalās Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai krāpšanas novēršanas pasākumos.
40. pants
Informācija par personas datu nosūtīšanu revīzijas nolūkos
Izsludinot uzaicinājumus saistībā ar dotācijām, iepirkumiem vai godalgām, ko īsteno tiešajā izpildē, potenciālos labuma guvējus, kandidātus, pretendentus un dalībniekus saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 informē par to, ka Savienības finanšu interešu aizsardzības nolūkos to personas dati var tikt pārsūtīti iekšējās revīzijas dienestiem, Eiropas Revīzijas palātai vai Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un ar tiem var apmainīties Savienības struktūru, Komisijas un izpildaģentūru kredītrīkotāji.
41. pants
Budžeta izpildes pilnvaru deleģēšana
1. Direktors budžeta izpildes pilnvaras var deleģēt tādam Savienības struktūras personālam, uz ko attiecas Civildienesta noteikumi, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti pārvaldes struktūrvienības pieņemtajos Savienības struktūras finanšu noteikumos. Pilnvarotās personas var rīkoties tikai tām nepārprotami piešķirto pilnvaru robežās.
2. Deleģētā persona ar skaidru direktora piekrišanu var tai piešķirtās pilnvaras deleģēt pakārtoti.
42. pants
Interešu konflikts
1. Finanšu dalībnieki šīs sadaļas 3. nodaļas nozīmē un citas personas, tostarp pārvaldes struktūrvienības locekļi, kas iesaistīti budžeta izpildē un pārvaldībā, tostarp ar to saistītajās sagatavošanas darbībās, revīzijā vai kontrolē, neveic nekādas darbības, kas var radīt konfliktu starp viņu pašu un Savienības struktūras interesēm. Viņi turklāt veic pasākumus, kas ir piemēroti, lai novērstu interešu konflikta rašanos attiecībā uz viņu atbildībā esošajām funkcijām un rastu risinājumu situācijās, kuras objektīvi var tikt uztvertas kā interešu konflikts.
Ja pastāv interešu konflikta risks, attiecīgā persona nodod jautājumu kompetentajai iestādei. Kompetentā iestāde rakstveidā apstiprina, vai interešu konflikts tiek konstatēts. Šādā gadījumā kompetentā iestāde nodrošina, ka attiecīgā persona pārtrauc visas darbības šajā jautājumā. Kompetentā iestāde veic atbilstīgas turpmākas darbības.
2. Šā panta 1. punkta nozīmē interešu konflikts pastāv tad, ja finanšu dalībnieka vai citas personas, kā minēts 1. punktā, funkciju neatkarīgu un objektīvu izpildi nelabvēlīgi ietekmē iemesli, kas saistīti ar ģimeni, emocionālajām saitēm, politisko vai valstspiederību, mantiskajām vai kādām citām tiešām vai netiešām personīgajām interesēm.
3. Kompetentā iestāde, kas minēta 1. punktā, ir direktors. Ja attiecīgais darbinieks ir direktors, kompetentā iestāde ir pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir paredzēts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība. Ja interešu konflikts ir saistīts ar pārvaldes struktūrvienības locekli, kompetentā iestāde ir pārvaldes struktūrvienība, izņemot attiecīgo locekli.
4. Savienības struktūra pieņem noteikumus par interešu konflikta novēršanu un pārvaldību un katru gadu savā tīmekļa vietnē publicē pārvaldes struktūrvienības locekļu interešu deklarācijas.
2. NODAĻA
43. pants
Savienības struktūras budžeta izpildes metode
1. Savienības struktūras budžetu struktūrvienībās, kas nodotas viņa pakļautībā, izpilda direktors.
2. Lai atvieglotu savu apropriāciju apguvi, Savienības struktūras var noslēgt dienestu līmeņa nolīgumus, kā minēts Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 59. pantā.
3. Ja tas ir nepieciešams, tehniskās ekspertīzes uzdevumus un administratīvus, sagatavošanas vai papildu uzdevumus, kuros neietilpst valsts varas realizēšana vai lēmumu pieņemšana pēc saviem ieskatiem, ar līgumu var uzticēt ārējām privātā sektora vienībām.
3. NODAĻA
FINANŠU DALĪBNIEKI
1. IEDAĻA
Pienākumu nošķiršanas princips
44. pants
Pienākumu nošķiršana
Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi ir nošķirti un savstarpēji izslēdzoši.
Savienības struktūra ikvienam finanšu dalībniekam nodrošina resursus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei, un hartu, kurā sīki aprakstīti viņa uzdevumi, tiesības un pienākumi.
2. IEDAĻA
Kredītrīkotājs
45. pants
Kredītrīkotāja pilnvaras un pienākumi
1. Kredītrīkotājs ir atbildīgs par ieņēmumu un izdevumu izpildi saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, tostarp nodrošinot ziņošanu par sniegumu, un par to, lai būtu nodrošināta likumības un pareizības prasību ievērošana un vienlīdzīga attieksme pret Savienības līdzekļu saņēmējiem.
2. Kredītrīkotājs izveido organizatorisko struktūru un iekšējās kontroles sistēmas, kas ir piemērotas kredītrīkotāja pienākumu izpildei, veidojot tās saskaņā ar minimuma standartiem vai principiem, ko pieņēmusi pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir atļauts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība, pamatojoties uz iekšējās kontroles sistēmu, ko Komisija noteikusi savām struktūrvienībām, un pienācīgi ņemot vērā riskus, kuri ir saistīti ar pārvaldības apstākļiem, tostarp attiecīgā gadījumā – īpašus riskus, kas saistīti ar decentralizētajiem birojiem, un finansēto darbību būtību.
Šādas struktūras un sistēmu izveidē balstās uz visaptverošu riska analīzi, kurā ņemta vērā to radīto izmaksu lietderība un snieguma apsvērumi.
Kredītrīkotājs var savās struktūrvienībās izveidot amatu specializēto zināšanu un konsultāciju sniegšanai, kas kredītrīkotājam palīdzētu kontrolēt ar viņa darbību saistītos riskus.
3. Lai izpildītu izdevumus, kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības un juridiskās saistības, apzina izdevumus un apstiprina maksājumus, un veic priekšdarbus apropriāciju īstenošanai.
4. Lai izpildītu ieņēmumus, kredītrīkotājs sagatavo debitoru parādu aplēses, konstatē atgūstamos prasījumus un izdod iekasēšanas rīkojumus. Attiecīgā gadījumā kredītrīkotājs atceļ konstatētos prasījumus.
5. Lai novērstu kļūdas un pārkāpumus pirms operāciju apstiprināšanas un mazinātu risku, ka mērķi netiks sasniegti, katrai operācijai veic vismaz ex ante kontroli attiecībā uz operācijas darbības un finanšu aspektiem, balstoties uz kontroles stratēģiju, kurā tiek ņemts vērā risks un izmaksu lietderība.
Ex ante kontroļu biežumu un intensitāti nosaka kredītrīkotājs, ņemot vērā iepriekšējo kontroles pasākumu rezultātus, kā arī ar risku saistītos un izmaksu lietderības apsvērumus, pamatojoties pats uz savu riska analīzi. Šaubu gadījumā kredītrīkotājs, kurš atbild par attiecīgo operāciju validēšanu, kā daļu no ex ante kontroles pieprasa papildu informāciju vai veic kontroli uz vietas, lai iegūtu pietiekamu pārliecību.
6. Kontroles nolūkā kredītrīkotājs var par vienu operāciju uzskatīt vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecības izdevumu atmaksāšana.
7. Konkrētai operācijai pārbaudi veic citi darbinieki nevis tie, kas uzsāka operāciju. Darbinieki, kas veic pārbaudi, nevar būt pakļauti darbiniekiem, kas uzsāka operāciju.
8. Kredītrīkotājs var ieviest ex post kontroles, lai atklātu un labotu operāciju kļūdas un pārkāpumus pēc šo operāciju apstiprināšanas. Šīs kontroles var organizēt izlases veidā atbilstoši riskam, un tajās ņem vērā iepriekšējo kontroles pasākumu rezultātus, kā arī izmaksu lietderības un snieguma apsvērumus.
9. Ex post kontroles veic citi darbinieki nevis tie, kas ir atbildīgi par ex ante kontrolēm. Darbinieki, kas ir atbildīgi par ex post kontrolēm, nevar būt pakļauti darbiniekiem, kuri ir atbildīgi par ex ante kontrolēm.
Ex post kontroles var veikt finanšu revīzijas veidā labuma guvēju telpās.
Noteikumi un kārtība, tostarp termiņi, attiecībā uz labuma guvēju revīzijas veikšanu ir skaidri, konsekventi un pārredzami, un tie ir pieejami, parakstot dotācijas nolīgumu.
10. Kredītrīkotājiem un darbiniekiem, kas atbild par budžeta izpildi, ir nepieciešamā profesionālā kvalifikācija. Šie darbinieki ievēro īpašu profesionālo standartu kodeksu, ko pieņēmusi Savienības struktūra un kas ir balstīts uz standartiem, kādus Komisija noteikusi savām struktūrvienībām.
11. Ja darbinieks, kas ir iesaistīts finanšu pārvaldībā un darījumu kontrolē, uzskata, ka lēmums, kuru viņa priekšnieks pieprasa viņam piemērot vai par kuru pieprasa, lai viņš tam piekristu, ir nelikumīgs vai neatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem vai dienesta noteikumiem, kas šim darbiniekam jāievēro, darbinieks par to informē direktoru, kurš darbiniekam sniedz rakstveida atbildi, ja informācija ir sniegta rakstveidā. Ja direktors nerīkojas lietas apstākļiem atbilstošā termiņā un jebkurā gadījumā viena mēneša laikā vai apstiprina sākotnējo lēmumu vai norādījumu un darbinieks uzskata, ka šāds apstiprinājums nav atbilstoša reakcija uz viņa bažām, darbinieks par to rakstveidā informē Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 143. pantā minēto komisiju un pārvaldes struktūrvienību.
12. Konstatējot nelikumīgas darbības, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt Savienības interesēm, štata darbinieks vai cits darbinieks, tostarp valsts eksperts, kurš norīkots uz Savienības struktūru, informē savu tiešo priekšnieku, Savienības struktūras direktoru vai pārvaldes struktūrvienību vai tieši Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai vai Eiropas Prokuratūru. Līgumos ar ārējiem revidentiem, kas veic Savienības struktūras finanšu pārvaldības revīzijas, ārējiem revidentiem paredz pienākumu informēt direktoru vai gadījumā, ja viņš varētu būt iesaistīts, pārvaldes struktūrvienību par visām aizdomām par nelikumīgām darbībām, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt Savienības interesēm.
46. pants
Budžeta izpildes deleģēšana
Ja budžeta izpildes pilnvaras ir deleģētas vai pastarpināti deleģētas saskaņā ar 41. pantu, tieši vai pastarpināti deleģētajiem kredītrīkotājiem mutatis mutandis piemēro attiecīgos 45. panta noteikumus.
47. pants
Kredītrīkotājam veicamā apliecinošo dokumentu glabāšana
1. Kredītrīkotājs izveido papīra vai elektroniskas sistēmas apliecinošo dokumentu oriģinālu glabāšanai saistībā ar budžeta izpildi. Šādus dokumentus glabā vismaz piecus gadus no dienas, kurā Eiropas Parlaments ir apstiprinājis tā finanšu gada budžeta izpildi, uz kuru šie dokumenti attiecas.
2. Dokumentus, kas attiecas uz darbībām, kuras nav vēl pilnīgi pabeigtas, uzglabā ilgāk, nekā tas ir paredzēts 1. punktā, tas ir, līdz nākamā gada beigām pēc darbību pabeigšanas.
3. Apliecinošajos dokumentos iekļautos personas datus, kur vien iespējams, svītro, ja minētie dati nav vajadzīgi budžeta izpildes apstiprināšanas, kontroles un revīzijas mērķiem. Datu glabāšanai piemēro Regulas (ES) 2018/1725 88. pantu.
48. pants
Konsolidētais gada darbības pārskats
1. Kredītrīkotājs ziņo pārvaldes struktūrvienībai par savu pienākumu izpildi, sniedzot konsolidētu gada darbības pārskatu, kas satur šādus elementus:
a) |
informācija par:
|
b) |
kredītrīkotāja deklarācija, kurā norādīts, vai viņam ir pietiekama pārliecība, ka (ja vien atrunās attiecībā uz konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām nav norādīts citādi):
|
Konsolidētajā gada darbības pārskatā izklāsta darbību rezultātus, atsaucoties uz noteiktajiem mērķiem un snieguma rādītājiem, ar darbībām saistītos riskus, piešķirto resursu izlietojumu un iekšējās kontroles sistēmu lietderību un efektivitāti, tostarp vispārēju izvērtējumu par kontroles pasākumu radītajām izmaksām un ieguvumiem.
Konsolidēto gada pārskatu iesniedz pārvaldes struktūrvienībai novērtējumam.
2. Konsolidēto gada darbības pārskatu kopā ar savu novērtējumu pārvaldes struktūrvienība ik gadu ne vēlāk kā 1. jūlijā nosūta Revīzijas palātai, Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei.
3. Pienācīgi pamatotos gadījumos dibināšanas aktā var izvirzīt papildu ziņošanas prasības, jo īpaši, ja tas nepieciešams struktūras darbības jomas rakstura dēļ.
3. IEDAĻA
Grāmatvedis
49. pants
Grāmatveža pilnvaras un pienākumi
Pārvaldes struktūrvienība ieceļ grāmatvedi, kas Savienības struktūrā ir atbildīgs par:
a) |
maksājumu pienācīgu izpildi, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu; |
b) |
pārskatu sagatavošanu un sniegšanu saskaņā ar X sadaļu; |
c) |
uzskaites kārtošanu saskaņā ar X sadaļu; |
d) |
uzskaites noteikumu un grāmatvedības plānu ieviešanu saskaņā ar Komisijas grāmatveža pieņemtajiem noteikumiem; |
e) |
grāmatvedības sistēmu noteikšanu un validēšanu un attiecīgā gadījumā – to sistēmu validēšanu, ko kredītrīkotājs noteicis, lai sniegtu vai pamatotu grāmatvedības informāciju; |
f) |
kases pārvaldību. |
Attiecībā uz pirmās daļas e) apakšpunktā minētajiem uzdevumiem grāmatvedis ir pilnvarots jebkurā laikā pārbaudīt, vai tiek ievēroti validēšanas kritēriji.
50. pants
Grāmatveža iecelšana amatā un pienākumu pildīšanas izbeigšana
1. Pārvaldes struktūrvienība ieceļ grāmatvedi, uz kuru attiecas Civildienesta noteikumi un kurš savu pienākumu veikšanā ir pilnīgi neatkarīgs. Pārvaldes struktūrvienība izraugās grāmatvedi, pamatojoties uz viņa īpašajām zināšanām, ko apliecina diplomi vai līdzvērtīga profesionālā pieredze.
2. Divas vai vairākas Savienības struktūras var iecelt vienu un to pašu grāmatvedi. Tādā gadījumā tās veic nepieciešamos pasākumus, lai izvairītos no interešu konflikta.
Savienības struktūra turklāt var vienoties ar Komisiju, ka Komisijas grāmatvedis darbojas arī kā Savienības struktūras grāmatvedis.
Savienības struktūra var Komisijas grāmatvedim uzticēt arī daļu Savienības struktūras grāmatveža uzdevumu, ņemot vērā 28. pantā minēto izmaksu un ieguvumu analīzi.
3. Ja grāmatvedis izbeidz pildīt pienākumus, nekavējoties tiek sastādīta pārbaudes bilance.
Grāmatvedis, kurš izbeidz pildīt savus pienākumus, vai, ja tas nav iespējams, viņa struktūrvienībā strādājošs darbinieks iesniedz jaunajam grāmatvedim pārbaudes bilanci kopā ar pienākumu nodošanas ziņojumu.
Jaunais grāmatvedis ar parakstu akceptē pārbaudes bilanci viena mēneša laikā no iesniegšanas dienas, un viņš var tajā iekļaut atrunas.
Pienākumu nodošanas ziņojumā ietver arī pārbaudes bilances rezultātu un visas iekļautās atrunas.
51. pants
Grāmatvedības noteikumi
Savienības struktūras grāmatvedis piemēro noteikumus, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis, pamatojoties uz starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram.
Šā panta pirmās daļas nolūkā piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 80. līdz 84. un 87. pantu. Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 85. un 86. pantu piemēro mutatis mutandis.
4. IEDAĻA
Avansu pārzinis
52. pants
Avansa konti
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 88. pantu.
53. pants
Avansa kontu izveide un pārvaldība
Gadījumā, ja avansa kontu izveidojusi Savienības struktūra, piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 89. pantu.
4. NODAĻA
FINANŠU DALĪBNIEKU ATBILDĪBA
1. IEDAĻA
Vispārīgi noteikumi
54. pants
Finanšu dalībniekiem piešķirto deleģēto pilnvaru atsaukšana un pienākumu apturēšana
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 90. pantu.
55. pants
Finanšu dalībnieku atbildība par nelikumīgu darbību, krāpšanu vai korupciju
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 91. pantu.
2. IEDAĻA
Noteikumi par kredītrīkotājiem
56. pants
Noteikumi par kredītrīkotājiem
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 92. pantu.
57. pants
Darbinieka finanšu pārkāpumu izskatīšana
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 93. pantu.
3. IEDAĻA
Noteikumi par grāmatvežiem un avansu pārziņiem
58. pants
Noteikumi par grāmatvežiem
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 94. pantu.
59. pants
Noteikumi par avansu pārziņiem
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 95. pantu.
5. NODAĻA
IEŅĒMUMU OPERĀCIJAS
60. pants
Maksājuma pieprasījums
Savienības struktūra saskaņā ar tādiem noteikumiem un tādos termiņos, par kādiem ir vienošanās ar Komisiju, iesniedz Komisijai maksājuma pieprasījumus par visu Savienības gada iemaksu vai tā daļu saskaņā ar 16. panta 6. punktu.
61. pants
Rīcība ar procentiem
Procentus, ko gūst no līdzekļiem, kurus Komisija iegulda Savienības struktūrā, neiemaksā Savienības budžetā.
62. pants
Debitoru parādu tāme
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 97. pantu.
63. pants
Debitoru parādu konstatēšana
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 98. pantu piemēro mutatis mutandis.
64. pants
Kavējuma procenti
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 99. pantu.
65. pants
Atgūšanas pilnvarojums
Atgūšanas pilnvarojums ir akts, ar kuru kredītrīkotājs, izdodot iekasēšanas rīkojumu, dod norādījumu grāmatvedim atgūt debitora parādu, ko konstatējis minētais kredītrīkotājs.
66. pants
Atgūšanas noteikumi
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 101. panta 1.–6. punktu piemēro mutatis mutandis.
67. pants
Atgūšana, izmantojot ieskaitu
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 102. pantu piemēro mutatis mutandis.
68. pants
Atgūšanas procedūra, ja maksājums netiek izdarīts brīvprātīgi
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 103. pantu.
69. pants
Maksājumu termiņa pagarinājums
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 104. pantu.
70. pants
Noilguma termiņš
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 105. pantu piemēro mutatis mutandis.
71. pants
Īpaši noteikumi par maksu un atlīdzību
Ja Savienības struktūra iekasē 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto maksu un atlīdzību, tad 32. pantā minētajā vienotajā plānošanas dokumentā ietver kopēju provizorisku tāmi par šādu maksu un atlīdzību.
Ja maksa un atlīdzība ir pilnībā noteikta tiesību aktos vai pārvaldes struktūrvienības lēmumos, kredītrīkotājs var neizdot iekasēšanas rīkojumu, bet sagatavo parādzīmi, tiklīdz ir konstatēts debitora parāds. Šādā gadījumā reģistrē visus Savienības struktūras prasījuma datus. Grāmatvedis sagatavo visu parādzīmju sarakstu un norāda parādzīmju skaitu un kopējo summu Savienības struktūras pārskatā par budžeta un finanšu pārvaldību.
Ja Savienības struktūra lieto atsevišķu faktūrrēķinu pārvaldības sistēmu, grāmatvedis regulāri vismaz reizi mēnesī iegrāmato saņemto maksas un atlīdzības summu.
Savienības struktūra sniedz pakalpojumus atbilstīgi tai uzticētajiem uzdevumiem tikai pēc tam, kad ir pilnībā samaksāta attiecīgā maksa vai atlīdzība. Tomēr izņēmuma apstākļos pakalpojumu var sniegt, pirms par to samaksāta attiecīgā atlīdzība vai maksa. Gadījumos, kad pakalpojums sniegts, iepriekš par to nesaņemot attiecīgo atlīdzību vai maksu, piemēro 63.–70. pantu.
6. NODAĻA
IZDEVUMU OPERĀCIJAS
72. pants
Finansēšanas lēmumi
1. Pirms budžeta saistību uzņemšanās pieņem finansēšanas lēmumu. Administratīvās apropriācijas var īstenot bez iepriekšēja finansēšanas lēmuma.
2. Savienības struktūras gada un daudzgadu darba programmas, kas ir iekļautas 32. pantā minētajā vienotajā plānošanas dokumentā, ir līdzvērtīgas finansēšanas lēmumam attiecībā uz darbībām, kuras tās aptver, ja tajās ir skaidri norādīti dati, kas noteikti 32. panta 2. un 3. punktā. Daudzgadu finansēšanas lēmumā norāda, ka lēmuma īstenošana ir atkarīga no budžeta apropriāciju pieejamības attiecīgajiem finanšu gadiem pēc budžeta pieņemšanas, vai kā paredzēts provizorisko divpadsmitdaļu sistēmā.
3. Finansēšanas lēmumā norāda arī:
a) |
attiecībā uz dotācijām – to pieteikuma iesniedzēju veidu, uz kuriem attiecas uzaicinājums iesniegt priekšlikumus vai tiešā piešķiršana; kopējo budžeta finansējumu, kas rezervēts dotācijām; |
b) |
attiecībā uz iepirkumu – iepirkumiem rezervēto kopējo budžeta finansējumu; |
c) |
attiecībā uz godalgām – to dalībnieku veidu, uz ko attiecas konkurss, kopējo budžeta finansējumu, kas rezervēts konkursam, un īpašu atsauci uz godalgām, kuru vienības vērtība ir 1 000 000 EUR vai lielāka; |
73. pants
Izdevumu operācijas
1. Par katru izdevumu posteni uzņemas saistības, to validē, apstiprina un samaksā.
Beidzoties laikposmiem, kas minēti 75. pantā, neizlietotos budžeta saistību atlikumus atceļ.
Izpildot operācijas, kredītrīkotājs pārliecinās, ka izdevumi atbilst Līgumiem, budžetam, šai regulai un citiem tiesību aktiem, kas pieņemti, ievērojot Līgumus, kā arī pareizas finanšu pārvaldības principu.
2. Kredītrīkotājs uzņemas budžeta saistības pirms juridisku saistību noslēgšanas ar trešām pusēm.
Pirmo daļu nepiemēro juridiskajām saistībām, kas noslēgtas saistībā ar krīzes situācijas pasludināšanu darbības nepārtrauktības plāna ietvaros saskaņā ar Savienības struktūras pieņemtajām procedūrām.
3. Kredītrīkotājs validē izdevumus, piekrītot, ka izdevumu postenis tiek segts no Savienības struktūras budžeta, pēc tam, kad viņš ir pārbaudījis apliecinošos dokumentus, kas apliecina kreditora prasījumu saskaņā ar nosacījumiem, kuri izklāstīti juridiskajās saistībās, ja tās pastāv. Šim nolūkam atbildīgais kredītrīkotājs:
a) |
pārliecinās par kreditora prasījuma esību; |
b) |
nosaka vai pārbauda prasījuma īstumu un apmēru, izmantojot atzīmi “apliecināts kā pareizs”; |
c) |
pārbauda nosacījumus, saskaņā ar kuriem ir jāveic maksājums. |
Neatkarīgi no pirmās daļas izdevumu validēšana attiecas arī uz starpposma vai nobeiguma ziņojumiem, kas nav saistīti ar maksājuma pieprasījumu; tādā gadījumā ietekme uz grāmatvedības sistēmu aprobežosies ar vispārējo uzskaiti.
4. Lēmumu par izdevumu validēšanu pauž, izmantojot elektroniski drošu parakstu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 146. pantu, kredītrīkotājs vai tehniski kompetents darbinieks, kas pienācīgi pilnvarots ar oficiālu kredītrīkotāja lēmumu vai arī izņēmuma kārtā attiecībā uz papīra dokumentu darbplūsmu, uzspiežot zīmogu, kurā iekļauts minētais paraksts.
Ar atzīmi “apliecināts kā pareizs” kredītrīkotājs vai tehniski kompetents darbinieks, kuru pienācīgi pilnvarojis kredītrīkotājs, apliecina, ka:
a) |
attiecībā uz priekšfinansējumu: ir izpildīti juridiskajās saistībās prasītie nosacījumi priekšfinansējuma maksājumam; |
b) |
attiecībā uz līgumu starpposma un atlikuma maksājumiem: līgumā noteiktie pakalpojumi ir pienācīgi sniegti, piegādes ir pienācīgi veiktas vai būvdarbi ir pienācīgi veikti; |
c) |
attiecībā uz dotāciju starpposma un atlikuma maksājumiem: labuma guvēja īstenotais pasākums vai darba programma visādā ziņā atbilst dotācijas nolīgumam, tostarp attiecīgā gadījumā ka labuma guvēja deklarētās izmaksas ir attiecināmas. |
Otrās daļas c) apakšpunktā minētajā gadījumā izmaksu aplēses neuzskata par tādām, kas atbilst Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 186. panta 3. punktā paredzētajiem attiecināmības nosacījumiem. To pašu principu piemēro arī attiecībā uz starpposma un nobeiguma ziņojumiem, kas nav saistīti ar maksājuma pieprasījumu.
5. Lai apstiprinātu izdevumus, kredītrīkotājs pēc tam, kad ir pārliecinājies, ka apropriācijas ir pieejamas, izdod maksājuma rīkojumu, ar ko uzdod grāmatvedim samaksāt iepriekš validēto izdevumu summu.
6. Gadījumos, kad par sniegtajiem pakalpojumiem, tostarp nomas pakalpojumiem, vai piegādātajām precēm, veic periodiskus maksājumus, kredītrīkotājs, ievērojot minētā kredītrīkotāja veiktu riska analīzi, var likt piemērot tiešā debeta sistēmu no avansa konta.
74. pants
Budžeta saistību veidi
1. Budžeta saistības klasificē kādā no šādām trim kategorijām:
a) |
atsevišķas – ja saņēmējs un izdevumu summa ir zināmi; |
b) |
vispārējas – ja vismaz viens no elementiem, kas nepieciešams, lai noteiktu atsevišķas saistības, joprojām nav zināms; |
c) |
provizoriskas – lai segtu parastos administratīvos izdevumus, ja summa vai maksājuma galasaņēmēji nav skaidri zināmi. |
2. Budžeta saistības par pasākumiem, kas ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, var sadalīt gada maksājumos, kas veicami pa vairākiem gadiem, vienīgi tad, ja tā atļauts dibināšanas aktā vai pamataktā vai ja tās attiecas uz administratīviem izdevumiem.
3. Vispārējās budžeta saistības uzņemas, pamatojoties uz finansēšanas lēmumu.
Vispārējās budžeta saistības uzņemas ne vēlāk kā brīdī, kad tiek pieņemts lēmums par saņēmējiem un summām, un, ja attiecīgo apropriāciju izpilde paredz darba programmas pieņemšanu, ne agrāk kā pēc programmas pieņemšanas.
4. Vispārējās budžeta saistības izpilda, noslēdzot vienu vai vairākas juridiskas saistības.
5. Katras atsevišķās juridiskās saistības, kas pieņemtas pēc vispārējo budžeta saistību uzņemšanās, kredītrīkotājs pirms parakstīšanas reģistrē budžeta kontos un iegrāmato vispārējās budžeta saistībās.
6. Provizoriskas budžeta saistības izpilda, noslēdzot vienu vai vairākas juridiskas saistības, kuras rada prasījuma tiesības uz turpmākiem maksājumiem. Tomēr gadījumos saistībā ar personāla vadības izdevumiem tās var īstenot tieši ar maksājumiem.
75. pants
Saistību termiņi
1. Neskarot 73. panta 2. punktu un 109. panta 2. punktu, juridiskās saistības, kas attiecas uz atsevišķām vai provizoriskām budžeta saistībām, noslēdz līdz 31. decembrim N gadā, kas ir gads, kurā uzņēmās budžeta saistības.
2. Vispārējās budžeta saistības sedz kopējās izmaksas par atbilstošām juridiskajām saistībām, kas noslēgtas līdz N+1 gada 31. decembrim.
3. Beidzoties 1. un 2. punktā minētajiem laikposmiem, kredītrīkotājs atceļ šos neizlietotos budžeta saistību atlikumus.
4. Atsevišķajām un provizoriskajām budžeta saistībām, kas noslēgtas par pasākumiem, kuri ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, izņemot attiecībā uz personāla izdevumiem, ir galīgais izpildes termiņš, kas noteikts saskaņā ar nosacījumiem juridiskajās saistībās, uz kurām tās attiecas, un ņemot vērā pareizas finanšu pārvaldības principu.
5. Jebkuru šādu budžeta saistību daļu, kas nav izpildīta ar maksājumiem sešus mēnešus pēc galīgā izpildes termiņa, atceļ saskaņā ar 14. pantu.
6. Atceļ budžeta saistību summas, par kurām divu gadu laikā pēc juridisko saistību parakstīšanas nav veikts neviens maksājums 76. panta nozīmē, izņemot, ja minētā summa ir saistīta ar lietu, ko izskata tiesā vai arbitrāžas struktūrās, vai ja speciālajos nozaru noteikumos ir paredzēti īpaši noteikumi.
76. pants
Maksājumu veidi
1. Grāmatvedis izdevumu apmaksu veic pieejamo līdzekļu robežās.
2. Maksājumu veic, kad uzrādīts pierādījums, ka attiecīgais pasākums ir saskaņā ar līgumu, nolīgumu vai pamataktu, un tas attiecas uz vienu vai vairākām šādām darbībām:
a) |
visas maksājamās summas maksājums; |
b) |
maksājamās summas maksājums, kas izpaužas jebkurā no šādiem veidiem:
|
Atlikuma maksājumā ieskaita visus iepriekšējos izdevumus. Lai atgūtu neizmantotās summas, izdod atgūšanas rīkojumu.
3. Veicot katru maksājumu, budžeta uzskaitē nošķir dažādos maksājumu veidus, kas minēti 2. punktā.
4. Grāmatvedības noteikumi, kas minēti 51. pantā, ietver noteikumus par priekšfinansējuma ieskaitu kontos un izmaksu attiecināmības atzīšanu.
5. Atbildīgais kredītrīkotājs regulāri veic priekšfinansējuma maksājumu ieskaitu atbilstīgi projekta ekonomiskajai būtībai un vēlākais projekta beigās. Ieskaits tiek veikts, pamatojoties uz informāciju par izmaksām, kas radušās, vai apliecinājumu par maksājuma nosacījumu izpildi saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 125. pantu, ko kredītrīkotājs validējis saskaņā ar šīs regulas 73. panta 3. punktu.
Attiecībā uz dotāciju nolīgumiem vai līgumiem, kuru summa pārsniedz 5 000 000 EUR, kredītrīkotājs katra gada beigās iegūst vismaz to informāciju, kas vajadzīga, lai aprēķinātu šo izmaksu pamatotu aplēsi. Minētā informācija netiek izmantota priekšfinansējuma ieskaitam, tomēr kredītrīkotājs un grāmatvedis to var izmantot, lai nodrošinātu atbilstību Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 82. panta 2. punktam.
Otrās daļas vajadzībām noslēgtajās juridiskajās saistībās iekļauj attiecīgus noteikumus.
77. pants
Maksājumu termiņi
Izdevumu samaksu veic, ievērojot Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 116. pantā noteiktos termiņus un saskaņā ar tā noteikumiem.
7. NODAĻA
IEKŠĒJAIS REVIDENTS
78. pants
Iekšējā revidenta iecelšana, pilnvaras un pienākumi
1. Savienības struktūrā paredz iekšējās revīzijas amatpienākumus, ko pilda saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.
2. Iekšējās revīzijas amatpienākumus veic Komisijas iekšējais revidents. Iekšējais revidents nevar būt ne Savienības struktūras, ne Komisijas kredītrīkotājs vai grāmatvedis.
3. Iekšējais revidents konsultē Savienības struktūru par risku pārvaldību, sniedzot neatkarīgus atzinumus par pārvaldības un kontroles sistēmu kvalitāti un ieteikumus, kā uzlabot operāciju izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu pārvaldību.
Iekšējais revidents jo īpaši atbild par:
a) |
iekšējās pārvaldības sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu un struktūrvienību snieguma novērtējumu attiecībā uz programmu un darbību izpildi, ņemot vērā ar to saistītos riskus; |
b) |
to iekšējās kontroles un revīzijas sistēmu lietderības un efektivitātes novērtējumu, kuras piemēro visām Savienības struktūras budžeta izpildes operācijām. |
4. Iekšējais revidents pilda savus pienākumus attiecībā uz visām Savienības struktūras veiktajām darbībām un tās struktūrvienībām. Viņam pilnīgi un bez ierobežojumiem ir pieejama visa informācija, kas nepieciešama viņa pienākumu veikšanai, nepieciešamības gadījumā klātienē, tostarp dalībvalstīs un trešās valstīs.
5. Iekšējais revidents pieņem zināšanai kredītrīkotāja konsolidēto gada darbības pārskatu un visus pārējos informācijas materiālus.
6. Iekšējais revidents par saviem konstatējumiem un ieteikumiem ziņo pārvaldes struktūrvienībai un Savienības struktūras direktoram. Savienības struktūra nodrošina, ka tiek veikti pasākumi attiecībā uz ieteikumiem, kas sniegti pēc revīzijas.
7. Iekšējais revidents ziņo arī jebkurā no šādiem gadījumiem:
a) |
nav veikti pasākumi saistībā ar būtiskiem riskiem un ieteikumiem; |
b) |
pastāv ievērojama kavēšanās iepriekšējos gados sniegto ieteikumu īstenošanā. |
Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir atļauts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība un direktors nodrošina revīzijas ieteikumu īstenošanas regulāru uzraudzību. Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir atļauts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība pārbauda informāciju, kas minēta 48. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un to, vai ieteikumi ir pilnībā un savlaicīgi īstenoti.
Katra Savienības struktūra apsver, vai ieteikumi, kas ietverti tās iekšējā revidenta ziņojumos, ir noderīgi, lai tos iekļautu paraugprakses apmaiņā ar citām Savienības struktūrām.
8. Savienības struktūra konfidenciālai saziņai ar iekšējo revidentu visām fiziskajām vai juridiskajām personām, kas ir iesaistītas izdevumu operācijās, dara zināmu iekšējā revidenta kontaktinformāciju.
9. Iekšējā revidenta ziņojumi un konstatējumi ir publiski pieejami tikai pēc tam, kad iekšējais revidents ir apstiprinājis pasākumus to īstenošanai.
79. pants
Iekšējā revidenta neatkarība
1. Iekšējais revidents, veicot revīzijas, ir pilnīgi neatkarīgs. Īpašās normas, ko piemēro iekšējiem revidentiem, nosaka Komisija, un šīm normām jābūt tādām, lai nodrošinātu, ka iekšējais revidents, pildot savus pienākumus, ir pilnīgi neatkarīgs, un lai paredzētu iekšējā revidenta atbildību.
2. Iekšējam revidentam nedod nekādus norādījumus un viņu nekādi neierobežo attiecībā uz pienākumu izpildi, kas viņam līdz ar iecelšanu amatā uzdoti saskaņā ar Finanšu regulu.
80. pants
Iekšējās revīzijas struktūrvienības izveide
1. Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir atļauts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība, pienācīgi ņemot vērā izmaksu lietderību un pievienoto vērtību, var izveidot iekšējās revīzijas struktūrvienību, kas veic savus pienākumus saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.
Iekšējās revīzijas struktūrvienības mērķi, pilnvaras un atbildību nosaka iekšējās revīzijas nolikumā un apstiprina pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir atļauts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība.
Iekšējās revīzijas struktūrvienības gada revīzijas plānu izstrādā iekšējās revīzijas struktūrvienības vadītājs, citastarp ņemot vērā direktora veikto Savienības iestādes riska novērtējumu.
To pārskata un apstiprina pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir atļauts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība.
Iekšējās revīzijas struktūrvienība par saviem konstatējumiem un ieteikumiem ziņo pārvaldes struktūrvienībai un direktoram.
2. Ja atsevišķas Savienības struktūras iekšējās revīzijas struktūrvienība nav izmaksu ziņā lietderīga vai nespēj izpildīt starptautiskos standartus, Savienības struktūra var nolemt izmantot kopīgu iekšējās revīzijas struktūrvienību ar citām Savienības struktūrām, kas darbojas tajā pašā rīcībpolitikas jomā.
Šādos gadījumos pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir atļauts dibināšanas aktā, attiecīgo Savienības struktūru pārvaldes struktūrvienības vienojas par kopīgas iekšējās revīzijas struktūrvienības darbības praktisko kārtību.
3. Iekšējās revīzijas dalībnieki lietderīgi sadarbojas, savstarpēji apmainoties ar informāciju un revīzijas ziņojumiem un attiecīgā gadījumā izstrādājot kopīgus riska novērtējumus un veicot kopīgas revīzijas.
Pārvaldes struktūrvienība vai gadījumā, ja tas ir atļauts dibināšanas aktā, izpildu struktūrvienība un direktors nodrošina iekšējās revīzijas struktūrvienības ieteikumu īstenošanas regulāru uzraudzību.
V SADAĻA
KOPĪGIE NOTEIKUMI
81. pants
Savienības struktūru iemaksu veidi
1. Savienības struktūru iemaksas palīdz sasniegt kādu Savienības politikas mērķi un noteiktos rezultātus un var izpausties kādā no šādiem veidiem:
a) |
finansējums, kas nav saistīts ar attiecīgo darbību izmaksām, pamatojoties uz:
|
b) |
faktiski radušos attiecināmo izmaksu atlīdzināšana; |
c) |
vienības izmaksas, kas sedz visu vai atsevišķu konkrētu kategoriju attiecināmās izmaksas, kuras ir skaidri noteiktas iepriekš, atsaucoties uz summu par vienību; |
d) |
fiksētas summas, kas kopumā sedz visu vai atsevišķu konkrētu kategoriju attiecināmās izmaksas, kuras ir skaidri noteiktas iepriekš; |
e) |
vienotas likmes finansējums, kas sedz noteiktu kategoriju attiecināmās izmaksas, kuras ir skaidri noteiktas iepriekš, piemērojot procentus; |
f) |
šā panta a)–e) punktā minēto veidu kombinācija. |
Savienības struktūru iemaksas, kas norādītas šā punkta pirmās daļas c), d) un e) apakšpunktā, izveido saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 181. pantu vai speciāliem nozares noteikumiem. Savienības struktūru iemaksas, kas norādītas šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, izveido saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 181. pantu, speciāliem nozares noteikumiem vai Komisijas lēmumu.
2. Nosakot piemēroto iemaksas veidu, tiek darīts viss iespējamais, lai ņemtu vērā potenciālo saņēmēju intereses un grāmatvedības metodes.
3. Atbildīgais kredītrīkotājs ziņo par finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, ievērojot šā panta 1. punkta pirmās daļas a) un f) apakšpunktu, gada darbības pārskatā, kas minēts 48. pantā.
82. pants
Savstarpēja paļaušanās uz novērtējumu
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 126. pantu piemēro mutatis mutandis.
83. pants
Savstarpēja paļaušanās uz revīzijām
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 127. pantu.
84. pants
Jau pieejamās informācijas izmantošana
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 128. pantu.
85. pants
Sadarbība Savienības finanšu interešu aizsardzībā
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 129. pantu piemēro mutatis mutandis.
86. pants
Informācija Komisijai par krāpšanas un citu finanšu pārkāpumu gadījumiem
Neskarot savus pienākumus saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 8. panta 1. punktu un Regulas (ES) 2017/1939 24. panta 1. punktu, Savienības struktūra nekavējoties informē Komisiju par gadījumiem, kad pastāv aizdomas par krāpšanu un citiem finanšu pārkāpumiem.
Turklāt tā informē Komisiju par jebkuru Eiropas Prokuratūras vai Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) pabeigtu vai notiekošu izmeklēšanu un Revīzijas palātas vai Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) veiktām revīzijām vai kontrolēm, neapdraudot izmeklēšanas konfidencialitāti.
Ja var tikt ietekmēta Komisijas atbildība par Savienības budžeta izpildi vai gadījumos, kas rada, iespējams, nopietnu reputācijas apdraudējumu Savienībai, EPPO un/vai OLAF nekavējoties informē Komisiju par notiekošo vai pabeigto izmeklēšanu, neapdraudot tās konfidencialitāti un efektivitāti.
87. pants
Agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 V sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļu.
88. pants
Noteikumi par procedūrām, pārvaldību un e-pārvaldi
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 V sadaļas 2. nodaļas 1. un 3. iedaļu un 3. nodaļu piemēro mutatis mutandis.
VI SADAĻA
PUBLISKAIS IEPIRKUMS UN KONCESIJAS
89. pants
Kopēji noteikumi
Attiecībā uz iepirkumu piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 VII sadaļu un tās I pielikumu, ievērojot 90. pantu.
Savienības struktūrai pēc tās pieprasījuma var piešķirt līgumslēdzējas iestādes statusu attiecībā uz Komisijas vai starpiestāžu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu un citu Savienības struktūru līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu.
90. pants
Iepirkuma procedūras
Savienības struktūra var noslēgt dienestu līmeņa nolīgumu, kā minēts 43. panta 2. punktā, neizmantojot publiskā iepirkuma procedūru.
Savienības struktūra var izmantot ar uzņemošās dalībvalsts līgumslēdzējām iestādēm kopīgas iepirkuma procedūras, lai nodrošinātu savas administratīvās vajadzības. Šādā gadījumā piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 165. pantu.
VII SADAĻA
DOTĀCIJAS UN GODALGAS
91. pants
Dotācijas
Ja Savienības struktūra var piešķirt dotācijas saskaņā ar dibināšanas aktu vai pamatojoties uz Komisijas deleģējumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu, piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 VIII sadaļas attiecīgos noteikumus.
92. pants
Godalgas
Ja Savienības struktūra var piešķirt godalgas saskaņā ar dibināšanas aktu vai pamatojoties uz Komisijas deleģējumu saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu, piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 IX sadaļas attiecīgos noteikumus.
VIII SADAĻA
CITI BUDŽETA IZPILDES INSTRUMENTI
93. pants
Atalgoti ārējie eksperti
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 237. pantu piemēro mutatis mutandis.
94. pants
Neatalgoti eksperti
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 238. pantu piemēro mutatis mutandis.
95. pants
Dalības maksas un citi dalības maksājumi
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 239. pantu piemēro mutatis mutandis.
96. pants
Pārējie instrumenti
Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 240. pantu piemēro mutatis mutandis.
IX SADAĻA
GADA PĀRSKATI UN CITI FINANŠU PĀRSKATI
1. NODAĻA
GADA PĀRSKATI
1. IEDAĻA
Grāmatvedības regulējums
97. pants
Pārskatu uzbūve
Savienības struktūras gada pārskatus sagatavo par katru finanšu gadu, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim. Minētie pārskati ietver šādus elementus:
a) |
Savienības struktūras finanšu pārskatus; |
b) |
Savienības struktūras budžeta izpildes ziņojumus. |
98. pants
Finanšu pārskati
1. Finanšu pārskatus izsaka euro, tie atbilst šīs regulas 51. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem un tos veido:
a) |
bilance, kurā uzrāda visus aktīvus un saistības un finansiālo situāciju iepriekšējā finanšu gada 31. decembrī; |
b) |
pārskats par finanšu rezultātiem, kurā uzrāda iepriekšējā finanšu gada saimnieciskos rezultātus; |
c) |
naudas plūsmas pārskats, kurā uzrāda finanšu gada laikā iekasētās un izmaksātās summas, kā arī galīgo kases stāvokli; |
d) |
pārskats par neto aktīvu izmaiņām, kurā sniedz pārskatu par rezervju un akumulēto rezultātu izmaiņām gada laikā. |
2. Finanšu pārskatos informāciju, tostarp par grāmatvedības politiku, sniedz tā, lai tā būtu būtiska, uzticama, salīdzināma un saprotama.
3. Finanšu pārskatu piezīmēs iekļauj papildinājumus un piezīmes par informāciju, kas ietverta pārskatos, kuri minēti šā panta 1. punktā, un sniedz visu papildinformāciju, kas paredzēta saskaņā ar šīs regulas 51. pantā minētajiem grāmatvedības noteikumiem un starptautiski atzītu grāmatvedības praksi, ja šāda informācija ir būtiska Savienības struktūras darbībām.
Piezīmēs ir vismaz šāda informācija:
a) |
grāmatvedības principi, noteikumi un metodes; |
b) |
paskaidrojumi, kas sniedz papildinformāciju, kura nav iekļauta finanšu pārskatos un ir nepieciešama, lai patiesi sniegtu pārskatus. |
4. Grāmatvedis pēc finanšu gada beigām līdz vispārējās uzskaites nosūtīšanas dienai izdara visas korekcijas, kas nav saistītas ar līdzekļu izmaksu vai iekasēšanu par minēto gadu, bet ir nepieciešamas, lai sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par minētajiem pārskatiem.
99. pants
Budžeta izpildes ziņojumi
1. Budžeta izpildes ziņojumus izsaka euro, un tie ir salīdzināmi pa gadiem. Tos veido:
a) |
ziņojumi, kuros apkopo visas budžeta operācijas par gadu ieņēmumu un izdevumu izteiksmē; |
b) |
paskaidrojošas piezīmes, ar kurām papildina un komentē ziņojumos ietverto informāciju. |
2. Budžeta izpildes ziņojumu uzbūve ir tāda pati kā Savienības struktūras budžeta uzbūve.
3. Budžeta izpildes ziņojumos ir ietverta:
a) |
informācija par ieņēmumiem, jo īpaši izmaiņas ieņēmumu tāmē, ieņēmumu izlietojums un konstatētie prasījumi; |
b) |
informācija, kas parāda izmaiņas kopējās pieejamajās saistību un maksājumu apropriācijās; |
c) |
informācija, kas parāda kopējo saistību un maksājumu apropriāciju izlietojumu; |
d) |
informācija, kas parāda nenokārtotās saistības, saistības, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada, un saistības, kas radušās finanšu gada laikā. |
4. Budžeta rezultātu veido starpība starp:
a) |
visiem attiecīgajā finanšu gadā iekasētajiem ieņēmumiem; |
b) |
uz attiecīgā finanšu gada apropriāciju pamata veikto maksājumu apmēru, kam pieskaitīts tā paša finanšu gada pārnesto apropriāciju apjoms. |
Šā punkta pirmajā daļā minēto starpību palielina vai samazina, no vienas puses, par tādu atceltu apropriāciju neto summu, kas pārnestas no iepriekšējiem finanšu gadiem, un, no otras puses, par:
a) |
maksājumiem, kas euro maiņas kursa izmaiņu dēļ pārsniedz nediferencētas apropriācijas, kuras ir pārnestas no iepriekšējā finanšu gada; |
b) |
atlikumu, kas radies no realizētiem un nerealizētiem valūtas maiņas guvumiem un zaudējumiem attiecīgajā finanšu gadā. |
100. pants
Apliecinošie dokumenti
Ikviens grāmatojums pārskatos ir pamatojams ar atbilstošiem apliecinošiem dokumentiem saskaņā ar šīs regulas 47. pantu.
2. IEDAĻA
Gada pārskatu grafiks
101. pants
Provizoriskie pārskati
1. Savienības struktūras grāmatvedis līdz nākamā gada 1. martam Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai nosūta provizoriskos pārskatus.
2. Savienības struktūras grāmatvedis līdz nākamā gada 1. martam arī nosūta Komisijas grāmatvedim konsolidācijas nolūkā nepieciešamo grāmatvedības informāciju tādā veidā un formātā, ko ir noteicis Komisijas grāmatvedis.
102. pants
Galīgo pārskatu apstiprināšana
1. Revīzijas palāta saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 246. pantu līdz 1. jūnijam izsaka savus apsvērumus par Savienības struktūras provizoriskajiem pārskatiem.
2. Savienības struktūras grāmatvedis līdz 15. jūnijam sniedz Komisijas grāmatvedim nepieciešamo grāmatvedības informāciju tādā veidā un formātā, ko noteikusi Komisija, lai sagatavotu galīgos konsolidētos pārskatus.
3. Saņēmis Revīzijas palātas apsvērumus par Savienības struktūras provizoriskajiem pārskatiem, grāmatvedis saskaņā ar šīs regulas 49. pantu sagatavo Savienības struktūras galīgos pārskatus. Direktors tos nosūta pārvaldes struktūrvienībai, kas sniedz atzinumu par šiem pārskatiem.
4. Direktors līdz nākamā finanšu gada 1. jūlijam Komisijas grāmatvedim, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei nosūta galīgos pārskatus līdz ar pārvaldes struktūrvienības atzinumu.
5. Savienības struktūras grāmatvedis Revīzijas palātai nosūta arī apliecinājuma vēstuli par minētajiem galīgajiem pārskatiem, šīs vēstules kopiju nosūtot Komisijas grāmatvedim. Apliecinājuma vēstuli sagatavo tajā pašā dienā, kad tiek sagatavoti Savienības struktūras galīgie pārskati.
Galīgajiem pārskatiem pievieno grāmatveža apliecinājumu, ka finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar šo sadaļu un piemērojamiem grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm.
Saiti uz tīmekļa vietnes lapām, kurās atrodas Savienības struktūras galīgie pārskati, līdz nākamā finanšu gada 15. novembrim publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
6. Direktors ne vēlāk kā līdz nākamā finanšu gada 30. septembrim Revīzijas palātai nosūta atbildi uz apsvērumiem, kas izteikti tās gada ziņojumā. Direktora atbildes vienlaicīgi nosūta arī Komisijai.
2. NODAĻA
BUDŽETA UN CITI FINANŠU ZIŅOJUMI
103. pants
Gada ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību
1. Katra Savienības struktūra sagatavo pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā.
2. Direktors līdz nākamā finanšu gada 31. martam pārskatu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.
3. Šā panta 2. punktā minētajā pārskatā gan absolūtā, gan procentu izteiksmē sniedz vismaz pārskatu par apropriāciju īstenošanas proporcionālo apjomu, kā arī informācijas kopsavilkumu par apropriāciju pārvietojumiem starp dažādiem budžeta posteņiem.
X SADAĻA
ĀRĒJĀ REVĪZIJA, BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA UN KRĀPŠANAS APKAROŠANA
104. pants
Ārējā revīzija
1. Neatkarīgs ārējais revidents pirms Komisijas gada pārskatu konsolidācijas Savienības struktūras galīgajos pārskatos pārbauda, vai gada pārskati pareizi atspoguļo Savienības struktūras ienākumus, izdevumus un finanšu stāvokli.
Ja vien dibināšanas aktā nav noteikts citādi, Revīzijas palāta sagatavo īpašu gada ziņojumu par Savienības struktūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. panta 1. punkta prasībām.
Gatavojot minēto ziņojumu, Revīzijas palāta ņem vērā neatkarīgā ārējā revidenta veikto revīziju, kas minēta šā punkta pirmajā daļā, un pasākumus, kas īstenoti saistībā ar revidenta konstatējumiem.
2. Savienības struktūra nosūta Revīzijas palātai Savienības struktūras budžetu, kad tas ir pieņemts galīgajā variantā. Savienības struktūra, cik drīz vien iespējams, informē Revīzijas palātu par visiem lēmumiem un aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 10., 14., 19. un 23. pantu.
3. Revīzijas palāta veic pārbaudes saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 254.–259. pantu.
105. pants
Budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras termiņi
1. Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma direktoram sniedz apstiprinājumu par gada budžeta izpildi līdz N+2 gada 15. maijam, ja vien dibināšanas aktā nav paredzēts citādi. Direktors informē pārvaldes struktūrvienību par Eiropas Parlamenta apsvērumiem, kuri iekļauti rezolūcijā, kas pievienota lēmumam par izpildes apstiprinājumu.
2. Ja nav iespējams ievērot šā panta 1. punktā noteikto termiņu, Eiropas Parlaments vai Padome informē direktoru par termiņa pagarināšanas iemesliem.
3. Ja Eiropas Parlaments atliek lēmumu par izpildes apstiprinājumu, direktors sadarbībā ar pārvaldes struktūrvienību veic vajadzīgos pasākumus, lai iespējami drīz novērstu šķēršļus šā lēmuma pieņemšanai vai sekmētu šo šķēršļu novēršanu.
106. pants
Budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra
1. Lēmums par izpildes apstiprinājumu attiecas uz pārskatiem par visiem Savienības struktūras ieņēmumiem un izdevumiem, budžeta rezultātu un Savienības struktūras aktīviem un pasīviem, kas atspoguļoti finanšu pārskatā.
2. Nolūkā sniegt budžeta izpildes apstiprinājumu Eiropas Parlaments pārbauda Savienības struktūras pārskatus un finanšu pārskatus, to darot pēc tam, kad šādu pārbaudi veikusi Padome. Eiropas Parlaments turklāt pārbauda gada pārskatu, ko sagatavojusi Revīzijas palāta, līdz ar Savienības struktūras direktora atbildēm, jebkādiem atbilstošiem Revīzijas palātas īpašajiem ziņojumiem par attiecīgo finanšu gadu un Revīzijas palātas atzinumu par pārskatu ticamību un to pamatā esošo darījumu likumību un pareizību.
3. Direktors pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma tam tādā pašā veidā, kāds paredzēts Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 261. panta 3. punktā, iesniedz visu informāciju, kas nepieciešama, lai netraucēti piemērotu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru par attiecīgo finanšu gadu.
107. pants
Turpmākie pasākumi
1. Direktors veic atbilstīgus pasākumus saistībā ar apsvērumiem, kas pievienoti Eiropas Parlamenta lēmumam par budžeta izpildes apstiprinājumu, un piezīmēm, kas pievienotas Padomes pieņemtajam ieteikumam apstiprināt budžeta izpildi.
2. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma direktors iesniedz ziņojumu par pasākumiem, kas veikti saistībā ar minētajiem apsvērumiem un piezīmēm. Direktors ziņojuma kopiju iesniedz Komisijai un Revīzijas palātai.
108. pants
Pārbaudes uz vietas, ko veic Komisija, Revīzijas palāta un OLAF
1. Savienības struktūra Komisijas darbiniekiem un citām Komisijas pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas palātai sniedz piekļuvi saviem objektiem un telpām un visiem datiem un informācijai, ieskaitot datus un informāciju elektroniskā formātā, kas nepieciešama revīzijas veikšanai.
2. Saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas izklāstītas Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (10), Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.
XI SADAĻA
ADMINISTRATĪVĀS APROPRIĀCIJAS
109. pants
Administratīvās apropriācijas
1. Administratīvās apropriācijas ir nediferencētas apropriācijas.
2. Administratīvos izdevumus, kas jāveic saskaņā ar līgumiem, kuru darbības ilgums saskaņā ar vietējo praksi vai praksi attiecībā uz iekārtu piegādēm pārsniedz attiecīgo finanšu gadu, apmaksā no Savienības struktūras budžeta tam finanšu gadam, kurā šie izdevumi ir veikti.
3. Izdevumi, kas jāmaksā avansā saskaņā ar tiesību normām vai līguma noteikumiem, var būt par pamatu tam, ka maksājumus, sākot ar 1. decembri un vēlāk, veic no apropriācijām par nākamo finanšu gadu. Šajā gadījumā 11. panta 2. punktā minēto ierobežojumu nepiemēro.
110. pants
Īpašie noteikumi par ēku projektiem
Piemēro Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 266. un 267. pantu.
XII SADAĻA
PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
111. pants
Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas informācijas pieprasījumi
Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ir tiesības no Savienības struktūras saņemt jebkādu nepieciešamo informāciju vai paskaidrojumus par to kompetences jomā esošajiem budžeta jautājumiem.
112. pants
Savienības struktūras jaunās finanšu regulas pieņemšana
Katra struktūra, kas minēta Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 70. pantā, pieņem jaunus finanšu noteikumus vēlākais līdz 2019. gada 1. jūlijam vai jebkurā gadījumā sešu mēnešu laikā no dienas, kad struktūra ir iekļauta minētās regulas 70. panta darbības jomā, tai piešķirot iemaksas no budžeta. Līdz jauno finanšu noteikumu piemērošanas dienai piemēro Savienības struktūras pašreizējos finanšu noteikumus. Savienības struktūra savus finanšu noteikumus publicē savā tīmekļa vietnē.
113. pants
Atcelšana
Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 atceļ no 2019. gada 1. janvāra. Tomēr minētās regulas 32. un 47. pantu piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.
114. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2019. gada 1. janvāra. Tomēr 32. un 48. pantu piemēro no 2020. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2018. gada 18. decembrī
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.
(2) Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģētā regula (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).
(5) Padomes 2017. gada 12. oktobra Regula (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).
(6) Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).
(7) Padomes 1971. gada 3. jūnija Regula (EEK, Euratom) Nr. 1182/71, ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus (OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.).
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (Dokuments attiecas uz EEZ), (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (Dokuments attiecas uz EEZ), (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).
(10) Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).