EUR-Lex De toegang tot het recht van de Europese Unie
Dit document is overgenomen van EUR-Lex
Document 52017AR0832
Opinion of the European Committee of the Regions — Renewable energy and the internal market in electricity
Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Atjaunojamo energoresursu enerģija un elektroenerģijas iekšējais tirgus”
Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Atjaunojamo energoresursu enerģija un elektroenerģijas iekšējais tirgus”
OV C 342, 12.10.2017, blz. 79–110
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
12.10.2017 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
C 342/79 |
Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Atjaunojamo energoresursu enerģija un elektroenerģijas iekšējais tirgus”
(2017/C 342/12)
|
I. IETEIKUMI GROZĪJUMIEM
1. grozījums
(7)
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Tāpēc ir lietderīgi Savienībai noteikt saistošu mērķrādītāju – vismaz 27 % atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru. Dalībvalstīm savs devums šā mērķrādītāja sasniegšanā būtu jānosaka savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu ietvaros atbilstoši Regulā [par pārvaldību] noteiktajam pārvaldības procesam. |
Tāpēc ir lietderīgi Savienībai noteikt saistošu mērķrādītāju – vismaz 27 % atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru. Dalībvalstīm savs devums šā mērķrādītāja sasniegšanā būtu jānosaka savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu ietvaros atbilstoši Regulā [par pārvaldību] noteiktajam pārvaldības procesam. |
|
Lai nodrošinātu atbilstību Parīzes nolīgumam, būs nepieciešams, ka dalībvalstis izvirza pašas savus saistošos mērķus, kuros paredzēts, ka jāsasniedz augstāks atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars. |
Pamatojums
Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvirzīt vērienīgākus saistošus nacionālos mērķus attiecībā uz savu enerģijas īpatsvaru, kas iegūts no atjaunojamiem energoresursiem. Šajā procesā dalībvalstis varētu censties panākt lielāku atjaunojamo energoresursu īpatsvaru nekā ES saistošais 27 % mērķis. Tomēr, nacionālo mērķu noteikšana būtu jāatstāj katras dalībvalsts ziņā, lai tās pieņem lēmumu, ņemot vērā savas iespējas, prasības un apstākļus. ES līmenī nebūtu jānosaka augstāks saistošs mērķis.
2. grozījums
(13)
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Komisijai vajadzētu sekmēt kompetento valsts vai reģionu iestāžu vai struktūru apmaiņu ar paraugpraksi, piemēram, regulārās sanāksmēs meklējot vienotu pieeju, kā sekmēt izmaksefektīvu atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu plašāku izmantošanu, vairot investīcijas jaunās, elastīgās un tīrās tehnoloģijās un noteikt pienācīgu stratēģiju, kā atteikties no tehnoloģijām, kuras nepalīdz samazināt emisijas vai nesniedz pietiekamu elastību, spriežot pēc caurskatāmiem kritērijiem un uzticamiem tirgus cenas signāliem. |
Komisijai vajadzētu sekmēt kompetento valsts vai reģionu un vietējo iestāžu vai struktūru apmaiņu ar paraugpraksi, piemēram, regulārās sanāksmēs meklējot vienotu pieeju, kā sekmēt izmaksefektīvu atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu plašāku izmantošanu, vairot investīcijas jaunās, elastīgās un tīrās tehnoloģijās un noteikt pienācīgu stratēģiju, kā atteikties no tehnoloģijām, kuras nepalīdz samazināt emisijas vai nesniedz pietiekamu elastību, spriežot pēc caurskatāmiem kritērijiem un uzticamiem tirgus cenas signāliem. |
Pamatojums
Komisijas priekšlikumu ieteikts papildināt, tekstā ietverot vietējās iestādes. Tas ir svarīgi, jo enerģētikas nozarē vietējās iestādes tieši iesaistās gan atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstīšanā savās teritorijās, gan enerģētikas jomā noteikto valsts mērķrādītāju sasniegšanā.
3. grozījums
(15)
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
No atjaunojamajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas atbalsta shēmas izrādījušās efektīvs līdzeklis, kā sekmēt atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas plašāku izmantošanu. Ja un kad dalībvalstis nolems ieviest atbalsta shēmas, šāds atbalsts būtu jāsniedz tādā veidā, kas pēc iespējas mazāk kropļotu elektroenerģijas tirgu darbību. Tādēļ aizvien lielāks skaits dalībvalstu atbalstu piešķir papildus tirgus ieņēmumiem. |
No atjaunojamajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas atbalsta shēmas izrādījušās efektīvs līdzeklis, kā sekmēt atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas plašāku izmantošanu. Ja un kad dalībvalstis nolems ieviest atbalsta shēmas, šāds atbalsts būtu jāsniedz tādā veidā, kas pēc iespējas mazāk kropļotu elektroenerģijas tirgu darbību. Tādēļ aizvien lielāks skaits dalībvalstu atbalstu piešķir papildus tirgus ieņēmumiem , un tāpēc jāstimulē atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotāju spēja reaģēt uz tirgus signāliem . |
Pamatojums
ES direktīvā par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu uzsvērts, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas atbalsta shēma nedrīkst radīt tirgus kropļojumus, tādēļ jāstimulē atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotāju spēja reaģēt uz tirgus signāliem.
4. grozījums
(33)
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Valsts un reģionālajā mērogā pieņemtie noteikumi un saistības attiecībā uz minimālajām prasībām atjaunojamo energoresursu enerģijas lietošanai jaunās un atjaunotās ēkās ir būtiski sekmējuši atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu. Šie pasākumi Savienībā būtu jāsekmē plašākā mērogā, vienlaikus ar būvniecības noteikumiem un būvnormatīviem veicinot atjaunojamo energoresursu enerģijas energoefektīvāku izmantošanu. |
Valsts, reģionālajā un vietējā mērogā pieņemtie noteikumi un saistības attiecībā uz minimālajām prasībām atjaunojamo energoresursu enerģijas lietošanai jaunās un atjaunotās ēkās ir būtiski sekmējuši atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu. Šie pasākumi Savienībā būtu jāsekmē plašākā mērogā, vienlaikus ar būvniecības noteikumiem un būvnormatīviem veicinot atjaunojamo energoresursu enerģijas energoefektīvāku izmantošanu. |
Pamatojums
Ieteikts ietvert atsauci arī uz vietējām iestādēm. Pašvaldības, izstrādājot ilgtspējīgas enerģētikas un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojuma palielināšanas plānus, nosaka minimālās prasības atjaunojamo energoresursu enerģijas lietošanai.
5. grozījums
(54)
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Vietējo iedzīvotāju iesaistīšanās atjaunojamo energoresursu enerģijas projektos ar atjaunojamo energoresursu energokopienu starpniecību ir devusi ievērojamu pievienoto vērtību, kas izpaužas kā atjaunojamo energoresursu enerģijas noderīguma atzīšana vietējā mērogā un papildu privātā kapitāla pieejamība. Nākotnē aizvien palielinoties atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jaudai, šāda vietējās sabiedrības iesaistīšanās kļūs vēl izšķirošāka. |
Vietējo iedzīvotāju iesaistīšanās atjaunojamo energoresursu enerģijas projektos ar atjaunojamo energoresursu energokopienu starpniecību ir devusi ievērojamu pievienoto vērtību, kas izpaužas kā atjaunojamo energoresursu enerģijas noderīguma atzīšana vietējā mērogā un papildu privātā kapitāla pieejamība. Nākotnē aizvien palielinoties atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jaudai, šāda vietējās sabiedrības iesaistīšanās kļūs vēl izšķirošāka. |
|
Šādu kopienu veidošanās jāsekmē valsts, reģionālajā un vietējā mērogā. |
Pamatojums
Komisijas priekšlikumos uzsvērts, ka patērētājiem jākļūst par aktīviem jaunā elektroenerģijas tirgus dalībniekiem. Vietējās energokopienas var būt efektīvs veids, kā pārvaldīt enerģiju kopienas mērogā, patērējot savu saražoto elektroenerģiju vai nu tieši energoapgādei, vai siltumapgādei un aukstumapgādei, tādēļ šādu kopienu veidošanās būtu jāsekmē visos valdības un administratīvajos līmeņos.
6. grozījums
(55)
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Vietējām atjaunojamo energoresursu energokopienām to raksturīgo iezīmju, tādu kā lieluma, īpašumtiesību struktūras un projektu skaita, dēļ var būt grūti uz vienlīdzīgiem pamatiem konkurēt ar lieliem tirgus dalībniekiem, proti, ar konkurentiem, kuri īsteno lielākus projektus vai kuru rīcībā ir vairāk aktīvu. Pasākumi, kuru mērķis ir novērst šādu energokopienām neizdevīgu stāvokli, ietver pasākumus, kas tām dod iespēju darboties energosistēmā un veicina to integrāciju tirgū. |
Vietējām atjaunojamo energoresursu energokopienām to raksturīgo iezīmju, tādu kā lieluma, īpašumtiesību struktūras un projektu skaita, dēļ var būt grūti uz vienlīdzīgiem pamatiem konkurēt ar lieliem tirgus dalībniekiem, proti, ar konkurentiem, kuri īsteno lielākus projektus vai kuru rīcībā ir vairāk aktīvu. Pasākumi, kuru mērķis ir novērst šādu energokopienām neizdevīgu stāvokli, ietver pasākumus, kas tām dod iespēju darboties energosistēmā un veicina to integrāciju tirgū. Dalībvalstīm ieteicams sadarbībā ar Eiropas Komisiju un savām vietējām un reģionālajām pašvaldībām sagatavot ieteikumus, kuros izklāstīti kopienu izveides un darbības pamatprincipi. |
Pamatojums
Komisija priekšlikumos uzsvērusi, ka iedzīvotājiem ar entuziasmu jāiesaistās enerģētikas pārkārtošanā, jāizmanto labums, ko sniedz jaunās tehnoloģijas, kuras palīdz samazināt rēķinus par energopatēriņu, un aktīvi jāiesaistās tirgū, un vietējas energokopienas var būt efektīvs veids, kā pārvaldīt enerģiju kopienas mērogā. Lai sasniegtu šos mērķus, ļoti svarīgi ir sniegt iedzīvotājiem vispusīgu informāciju par kopienu izveidi, to darbību, iespējām un ieguvumiem.
7. grozījums
3. panta 1., 2. un 4. punkts
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
1. Dalībvalstis kopīgi nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars Savienības enerģijas bruto galapatēriņā līdz 2030. gadam sasniedz vismaz 27 %. |
1. Dalībvalstis kopīgi nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars Savienības enerģijas bruto galapatēriņā līdz 2030. gadam sasniedz vismaz 27 %. Pēc tam, kad dalībvalstis ir izvērtējušas priekšnoteikumus un apstākļus uz vietas, tās var izvirzīt savus saistošos mērķus, kas paredz lielāku īpatsvaru. |
2. Katras dalībvalsts devumu šā vispārējā 2030. gadam nospraustā mērķrādītāja sasniegšanā nosaka un Komisijai paziņo integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu ietvaros saskaņā ar Regulas [par pārvaldību] 3. līdz 5. un 9. līdz 11. pantu. |
2. Veidu, kā dalībvalstis sasniedz šo vispārējo 2030. gadam nosprausto mērķrādītāju, nosaka un Komisijai paziņo integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu ietvaros saskaņā ar Regulas [par pārvaldību] 3. līdz 5. un 9. līdz 11. pantu. |
4. Komisija dalībvalstu ieceru lielo vērienu atbalsta ar veicinošu satvaru, kas aptver Savienības līdzekļu, jo īpaši finanšu instrumentu, pastiprinātu izmantošanu, it sevišķi nolūkā mazināt atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu kapitāla izmaksas. |
4. Komisija dalībvalstu ieceru lielo vērienu atbalsta ar veicinošu satvaru, kas aptver Savienības līdzekļu, jo īpaši finanšu instrumentu, pastiprinātu izmantošanu, it sevišķi nolūkā mazināt atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu mainīgās ekonomiskās izmaksas un uzlabot Eiropas ražotāju un uzstādītāju tehnoloģiskās iespējas un konkurētspēju vai patērētāju ieinteresētību iegūt atjaunojamo energoresursu enerģiju . Līdzīgi Komisija var, izmantojot ES finansējumu, izveidot mehānismus, kas, ņemot vērā dažādus faktorus un apstākļus, atbalsta tos reģionus vai dalībvalstis, kuru panākumi atjaunojamo energoresursu jomā uzskatāmi par tādiem, kas pārsniedz vidējo rādītāju. |
|
6. Katra dalībvalsts nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars, kas aprēķināts saskaņā ar šo direktīvu, enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā atbilst vismaz tās vispārējam nacionālajam mērķrādītājam (šādā sadalījumā: elektroenerģija, siltumenerģijas patēriņš un transports) minētajā gadā attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru, kā norādīts I pielikumā. |
Pamatojums
Attiecībā uz 3. panta 1. punktu:
Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvirzīt vērienīgākus saistošus nacionālos mērķus attiecībā uz savu enerģijas īpatsvaru, kas iegūts no atjaunojamiem energoresursiem. Šajā procesā dalībvalstis varētu censties panākt lielāku atjaunojamo energoresursu īpatsvaru nekā ES saistošais 27 % mērķis. Tomēr, nacionālo mērķu noteikšana būtu jāatstāj katras dalībvalsts ziņā, lai tās pieņem lēmumu, ņemot vērā savas iespējas, prasības un apstākļus. ES līmenī nebūtu jānosaka augstāks saistošs mērķis.
Attiecībā uz 3. panta 4. punktu:
Ar šo grozījumu ierosināts, ka lielāku Eiropas finansējumu var piešķirt tām valstīm (un, iespējams, reģioniem), kas guvušas lielākus panākumus atjaunojamo energoresursu popularizēšanā. Šādā mehānismā būtu jāņem vērā katras valsts atšķirīgie apstākļi, un tam jādarbojas kā šo valstu stimulam. Turklāt, lai nodrošinātu līdzsvarotu un konkurētspējīgu attīstību, publisko finansējumu nedrīkst izmantot tikai vienam mērķim.
Attiecībā uz 3. panta 6. punktu:
Grozījuma teksts aizgūts no iepriekšējās direktīvas, kurā noteikts, ka katrai dalībvalstij ir pienākums noteikt un apņemties izpildīt savus nacionālos mērķus. Tajā ierosināts arī noteikt šos mērķus sīkāk elektroenerģijas, siltumenerģijas un transporta jomā.
8. grozījums
4. pants
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
1. Lai sasniegtu 3. panta 1. punktā nosprausto Savienības mērķrādītāju, dalībvalstis, ievērojot valsts atbalsta noteikumus, var izmantot atbalsta shēmas. Atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas atbalsta shēmas izstrādā tā, lai izvairītos no liekas elektroenerģijas tirgu kropļošanas un nodrošinātu, ka ražotāji ņem vērā elektroenerģijas pieprasījumu un piedāvājumu, kā arī iespējamos tīkla ierobežojumus. |
1. Lai sasniegtu 3. panta 1. punktā nosprausto Savienības mērķrādītāju, dalībvalstis, ievērojot valsts atbalsta noteikumus, var izmantot atbalsta shēmas. Atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas atbalsta shēmas (un līdz ar to visus noteikumus saistībā ar attiecīgo tirgu) izstrādā tā, lai izvairītos no elektroenerģijas tirgu (ņemot vērā visu izmaksu internalizāciju un iekļaujot vides apdraudējumus) kropļošanas , kā arī uzticamības, apgādes kvalitātes, konkurētspējas un cenu pieejamības mazināšanas un lai nodrošinātu, ka ražotāji ņem vērā elektroenerģijas pieprasījumu un piedāvājumu, kā arī iespējamos tīkla ierobežojumus. |
2. Atbalstu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai izstrādā tā, lai atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju integrētu elektroenerģijas tirgū un nodrošinātu, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotāji reaģē uz tirgus cenas signāliem un gūst maksimālus tirgus ieņēmumus. |
2. Atbalstu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai izstrādā tā, lai atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju integrētu elektroenerģijas tirgū un nodrošinātu, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotāji reaģē uz tirgus cenas signāliem un gūst maksimālus tirgus ieņēmumus. |
3. Dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai tiek piešķirts atvērtā, pārredzamā, konkurenciālā, nediskriminējošā un izmaksefektīvā veidā. |
3. Dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai tiek piešķirts atvērtā, pārredzamā, konkurenciālā, nediskriminējošā un izmaksefektīvā veidā. |
4 . Dalībvalstis vismaz reizi četros gados novērtē, cik rezultatīvs ir to atbalsts atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai. Lēmumus par atbalsta turpināšanu vai paildzināšanu un jauna atbalsta izstrādi balsta uz novērtējumu rezultātiem. |
4. Dalībvalstis var pielāgot finansiālā atbalsta shēmas tālākajos reģionos, pamatojoties uz faktiskajām ražošanas izmaksām, kas izriet no īpašām iezīmēm vai atkarības no ārējiem avotiem, nolūkā palielināt tādas elektroenerģijas īpatsvaru, ko iegūst no atjaunojamiem un citiem vietējiem tīras enerģijas avotiem. |
|
5 . Dalībvalstis vismaz reizi četros gados novērtē, cik rezultatīvs ir to atbalsts atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai. Lēmumus par atbalsta turpināšanu vai paildzināšanu un jauna atbalsta izstrādi balsta uz novērtējumu rezultātiem. |
Pamatojums
Attiecībā uz 4. panta 1. punktu:
Ņemot vērā tirgus kropļojumus, ko rada valsts tiesību akti vai fosilā kurināmā uzņēmumi, kas darbojas saskaņā ar šiem tiesību aktiem, šajā kontekstā būtu lietderīgi ietvert direktīvā minētos tirgus kropļojumus.
Atjaunojamo energoresursu elektroenerģija jāintegrē elektroenerģijas tirgū, ņemot vērā katras tehnoloģijas īpatnības. Izmantojot cenu par vienīgo vadošo principu, var iegūt maldinošus situācijas rādītājus.
Attiecībā uz 4. panta 2. punktu:
Dažādi atjaunojamie energoresursi būtu jāintegrē, ņemot vērā tehnoloģijas īpatnības. Centieni izmantot cenu kā vienīgo rādītāju, var radīt nepareizu priekšstatu par reālo situāciju.
Attiecībā uz 4. panta 3. un 5. punktu
Centralizācija būtu pretrunā Komisijas mērķim paredzēt dalībvalstīm plašu rīcības brīvību, lai tās var piešķirt atbalstu atklātā, pārredzamā, konkurētspējīgā, nediskriminējošā un izmaksu ziņā efektīvā veidā. Tā kā dalībvalstis var noteikt savas prasības, atsauce uz obligātiem ES kritērijiem ir nevietā.
9. grozījums
5. panta 2. punkts
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
2. Dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, kas atbilst vismaz 10 % jaunatbalstītās jaudas katru gadu no 2021. līdz 2025. gadam un vismaz 15 % jaunatbalstītās jaudas katru gadu no 2026. līdz 2030. gadam, ir atvērts iekārtām, kas atrodas citās dalībvalstīs. |
2. Dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, kas atbilst vismaz 10 % jaunatbalstītās jaudas katru gadu no 2021. līdz 2025. gadam un vismaz 15 % jaunatbalstītās jaudas katru gadu no 2026. līdz 2030. gadam, ir atvērts iekārtām, kas atrodas citās dalībvalstīs. Jāveicina arī pārrobežu sadarbības ieguldījumi, kas nodrošina starpsavienojumus pienācīgā līmenī. |
Pamatojums
Mazinot prasību pēc pārrobežu konkursiem, sistēmā samazināsies konkurences spiediens. Izmaksu pazemināšanas iespējas nekļūs lielākas. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, ka starp dalībvalstīm tiek radīta atbilstīga starpsavienojumu jauda.
10. grozījums
6. pants
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Neskarot pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu valsts atbalsta noteikumus, dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas projektiem piešķirtā atbalsta līmenis un nosacījumi netiek pārskatīti tā, ka tie negatīvi ietekmētu šādi piešķirtās tiesības un atbalstīto projektu saimniecisko aspektu. |
Neskarot pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu valsts atbalsta noteikumus, vai citus konkrētus force majeure apstākļus, ko katrā gadījumā atsevišķi nosaka dalībvalstis un Eiropas Komisija, dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas projektiem piešķirtā atbalsta līmenis un nosacījumi netiek pārskatīti tā, ka tie negatīvi ietekmētu šādi piešķirtās tiesības un atbalstīto projektu saimniecisko aspektu. |
Pamatojums
Jāparedz zināma elastība dalībvalstīm force majeure gadījumos vai gadījumos, kad budžeta samazinājuma dēļ ir apdraudēti, piemēram, izglītībai un veselībai paredzētie publiskie līdzekļi, bet atjaunojamo energoresursu veicināšanai piešķirtie līdzekļi paliek neskarti.
11. grozījums
7. panta 1. punkts
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Aprēķinot dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas bruto galapatēriņu, biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo, kā arī biomasas degvielu daļa, ko patērē transportā, ja to ražo no pārtikas vai dzīvnieku barības kultūraugiem, nepārsniedz 7 % no enerģijas galapatēriņa attiecīgās dalībvalsts autotransportā un dzelzceļa transportā. Šo limitu samazina līdz 3,8 % 2030. gadā pēc X pielikuma A daļā noteiktās trajektorijas. Dalībvalstis var noteikt zemāku limitu un nošķirt dažādu veidu biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas degvielas, kas saražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, piemēram, nosakot zemāku limitu tai pārtikas vai dzīvnieku barības kultūraugu biodegvielu daļai, ko saražo no eļļas kultūraugiem, ņemot vērā netiešo zemes izmantošanas maiņu. |
Aprēķinot dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas bruto galapatēriņu, biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo, kā arī biomasas degvielu daļa, ko patērē transportā, ja to ražo no pārtikas vai dzīvnieku barības kultūraugiem, nepārsniedz 7 % no enerģijas galapatēriņa attiecīgās dalībvalsts autotransportā un dzelzceļa transportā. Tas neattiecas uz biodegvielu, kura saskaņā ar 2. panta u) apakšpunktu rada nelielu netiešas zemes izmantošanas maiņas risku. Šo limitu samazina līdz 3,8 % 2030. gadā pēc X pielikuma A daļā noteiktās trajektorijas. Dalībvalstis var noteikt zemāku limitu un nošķirt dažādu veidu biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas degvielas, kas saražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, piemēram, nosakot zemāku limitu tai pārtikas vai dzīvnieku barības kultūraugu biodegvielu daļai, ko saražo no eļļas kultūraugiem, ņemot vērā netiešo zemes izmantošanas maiņu. |
Pamatojums
Nebūtu pakāpeniski jāatsakās no tradicionālām biodegvielām, kas pozitīvi ietekmē klimatu un ilgtspēju un kas nerada daudz ar netiešu zemes izmantojuma maiņu saistītu emisiju. Pārtikas un lauksaimniecības organizācija atbalsta gan ilgtspējīgu pārtikas, gan degvielas ražošanu. Eiropas Savienībā lielas lauksaimniecības zemes platības ir atstātas atmatā, un pakāpeniska atteikšanās no biodegvielas kavē resursu elastīgu izmantošanu un tehnoloģiju attīstību.
12. grozījums
9. panta 1. punkts
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
1. Divas vai vairākas dalībvalstis var sadarboties visu veidu kopprojektos, kas saistīti ar elektroenerģijas, siltumapgādei un aukstumapgādei izmantojamās enerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem. Šajā sadarbībā drīkst piedalīties privātuzņēmēji. |
1. Divas vai vairākas dalībvalstis var sadarboties visu veidu kopprojektos, kas saistīti ar elektroenerģijas, siltumapgādei un aukstumapgādei izmantojamās enerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem. Šajā sadarbībā drīkst piedalīties privātuzņēmēji. Īpaši uzsverams reģionālās sadarbības lietderīgums. |
Pamatojums
Ir svarīgi skaidri uzsvērt reģionālās sadarbības nozīmi atjaunojamo energoresursu enerģijas tirgū. Sadarbība reģionālā mērogā var būt jo īpaši lietderīga ekonomikas ziņā un radīt reālas iespējas vienota elektroenerģijas iekšējā tirgus attīstībai.
13. grozījums
11. panta 1. punkts
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Viena vai vairākas dalībvalstis var sadarboties ar vienu vai vairākām trešām valstīm visu veidu kopprojektos, kas saistīti ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem. Šajā sadarbībā drīkst piedalīties privātuzņēmēji. |
Viena vai vairākas dalībvalstis var sadarboties ar vienu vai vairākām trešām valstīm visu veidu kopprojektos, kas saistīti ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem. Šajā sadarbībā drīkst piedalīties privātuzņēmēji. Atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotnēm, kuras atrodas trešās valstīs un kuras ir iekļautas kopprojektos, to darbības ciklā jāatbilst vides, sociālajiem, darba un drošības standartiem, ko parasti piemēro Eiropas Savienībā un tajā dalībvalstī, kura plāno izmantot šo saražoto enerģiju savos valsts pārskatos. |
Pamatojums
Šā aizsardzības pasākuma mērķis ir izvairīties no iespējamām dempinga situācijām, transportējot enerģiju no trešām valstīm.
14. grozījums
16. panta 1. punkts
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Dalībvalstis līdz 2021. gada 1. janvārim izveido vienu vai vairākus vienotos administratīvos kontaktpunktus, kas koordinē visu atļauju piešķiršanas procesu pieteikumu iesniedzējiem, kuri piesakās uz atļaujām būvēt un ekspluatēt atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas stacijas un ar tām saistītās pārvades un sadales tīkla infrastruktūras. |
Dalībvalstis līdz 2021. gada 1. janvārim izveido vienu vai vairākus vienotos administratīvos kontaktpunktus, kas koordinē visu atļauju piešķiršanas procesu pieteikumu iesniedzējiem, kuri piesakās uz atļaujām būvēt un ekspluatēt atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas stacijas un ar tām saistītās pārvades un sadales tīkla infrastruktūras. Šos kontaktpunktus savas kompetences ietvaros var pārvaldīt reģionu vai vietējo pašvaldību iestādes. |
Pamatojums
Grozījuma nolūks ir palielināt reģionālo un vietējo struktūru nozīmi atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu pārvaldībā. Šīm struktūrām ir tiesības pārvaldīt arī noteikta veida iekārtas.
15. grozījums
19. panta 2. un 7. punkts
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||||||||||||
2. (..) |
2. (..) |
||||||||||||||||
Dalībvalstis nodrošina, ka izcelsmes apliecinājumus neizsniedz ražotājam, kas par to pašu atjaunojamo energoresursu enerģijas daudzumu saņem finansiālu atbalstu no atbalsta shēmas. Dalībvalstis šādus izcelsmes apliecinājumus izdod un pārved uz tirgu, tos izsolot. Ieņēmumus no izsolēm izmanto atjaunojamo energoresursu atbalsta izmaksu segšanai. |
Dalībvalstis nodrošina, ka izcelsmes apliecinājumus neizsniedz ražotājam, kas par to pašu atjaunojamo energoresursu enerģijas daudzumu saņem finansiālu atbalstu no atbalsta shēmas. |
||||||||||||||||
7. Izcelsmes apliecinājumā obligāti precizē: |
7. Izcelsmes apliecinājumā obligāti precizē: |
||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||
Mazu iekārtu izcelsmes apliecinājumos var norādīt vienkāršotu informāciju. |
Mazu iekārtu izcelsmes apliecinājumos var norādīt vienkāršotu informāciju. |
Pamatojums
Attiecībā uz 19. panta 2. punktu:
Ir ļoti svarīgi, lai viens un tas pats izcelsmes apliecinājums atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotājiem netiktu piešķirts divreiz – izmantojot valsts atbalsta shēmas un izcelsmes apliecinājumu izsoles.
Attiecībā uz 19. panta 7. punktu:
Publisko atbalstu var sniegt ne tikai valsts.
16. grozījums
20. pants
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||||||
1 . Vajadzības gadījumā dalībvalstis izvērtē nepieciešamību paplašināt pašreizējo gāzes tīklu infrastruktūru, lai atvieglinātu atjaunojamo resursu gāzes integrāciju. |
1. Saskaņā ar tīklu izturībai un drošībai izvirzītām profilakses prasībām, kas pamatojas uz pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem, ko ir definējušas kompetentas attiecīgas valsts iestādes:
|
||||||||||
|
2 . Vajadzības gadījumā dalībvalstis izvērtē nepieciešamību paplašināt pašreizējo gāzes tīklu infrastruktūru, lai atvieglinātu atjaunojamo resursu gāzes integrāciju. |
||||||||||
3 . Pamatojoties uz integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulas [par pārvaldību] I pielikumu ietverto novērtējumu par nepieciešamību būvēt jaunu infrastruktūru centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei no atjaunojamajiem energoresursiem nolūkā sasniegt šīs direktīvas 3. panta 1. punktā minēto Savienības mērķrādītāju, dalībvalstis vajadzības gadījumā veic pasākumus ar mērķi izveidot centralizētu siltumapgādes infrastruktūru , lai varētu veikt siltumapgādi un aukstumapgādi, izmantojot lielas biomasas, saules enerģijas un ģeotermālās enerģijas ietaises. |
3. Vajadzības gadījumā dalībvalstis izvērtē nepieciešamību pilnveidot pašreizējo transporta degvielas tīklu infrastruktūru, lai sekmētu atjaunojamo energoresursu degvielas integrēšanu. |
||||||||||
|
4 . Pamatojoties uz integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulas [par pārvaldību] I pielikumu ietverto novērtējumu par iespēju un ieinteresētību būvēt jaunu infrastruktūru centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei no atjaunojamajiem energoresursiem nolūkā sasniegt šīs direktīvas 3. panta 1. punktā minēto Savienības mērķrādītāju, dalībvalstis vajadzības gadījumā veic pasākumus ar mērķi izveidot infrastruktūru siltumenerģijas izmantošanai (piemēram, izmantojot centralizētas siltumapgādes sistēmas ), lai varētu veikt siltumapgādi un aukstumapgādi, izmantojot lielas biomasas, saules enerģijas un ģeotermālās enerģijas ietaises. |
Pamatojums
Attiecībā uz 20. panta bijušo 2. punktu:
Tiek ierosināts saglabāt iepriekšējās direktīvas punktu, kurā dota priekšroka piekļuvei atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai, tās pārvadei un pieslēgumam šai atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai.
Attiecībā uz 20. panta ar atzinumu ierosināto 3. punktu:
Tāpat kā biogāzes gadījumā tas veicina jebkādu atjaunojamo energoresursu degvielas iekļaušanu transporta degvielas izplatīšanas infrastruktūrā.
Attiecībā uz 20. panta ar atzinumu ierosināto 4. punktu:
Jāizvairās no jēdziena “nepieciešamība”, jo tas šķietami liecina, ka centralizētā siltumapgāde un aukstumapgāde ir vienīgais veids, kā sasniegt ES mērķus.
17. grozījums
Pēc 20. panta pievienot jaunu pantu
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||||||||||||||||||
|
Par uzņēmumu un tehnoloģiju attīstību 1. Eiropas Savienībai šobrīd ir pasaulē vadošā loma ar atjaunojamiem energoresursiem saistītu tehnoloģiju un uzņēmējdarbības jomā, pateicoties mūsu produktu un pakalpojumu sniedzēju konkurētspējai, sākot no iekārtu ražotājiem līdz konsultantiem, uzstādītājiem, uzturētājiem un finanšu iestādēm. Eiropas Komisijas prioritārs mērķis ir laikposmā līdz 2030. gadam nostiprināt un paplašināt šo vadošo lomu. 2. Komisija un dalībvalstis vismaz 15 % no visiem saviem līdzekļiem piešķir atjaunojamo energoresursu enerģijas, jaudas palielināšanas pasākumu, uzņēmumu konkurētspējas un it īpaši tehnoloģiju attīstības atbalstam. Tāpat kā ESI fondu gadījumā Eiropas Komisijai būtu jāievieš mehānismi, kas, ņemot vērā dažādus faktorus un apstākļus, nodrošinātu tiem reģioniem vai dalībvalstīm, kuru progress šajā konkrētajā jomā uzskatāms par augstāku nekā vidējais rādītājs, iespēju stimulēt atjaunojamo energoresursu izmantošanu šajos apgabalos. 3. Lai saglabātu šo vadošo lomu, dalībvalstis un Eiropas Komisija, neskarot citas jomas, nosaka šādus prioritāros virzienus:
4. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm līdz 2018. gada 31. decembrim izstrādās īpašu stratēģiju šajā jomā, kurā būs raksturoti prioritārie virzieni un – atkarībā no dažādu atjaunojamo energoresursu nozaru un ģeogrāfisko apgabalu attīstības – nepilnības, iespējas un nākamajos desmit gados iespējamie sabiedriskie pasākumi. 5. Vajadzības gadījumā dalībvalstis izvērtē nepieciešamību izveidot elektroenerģijas uzglabāšanas infrastruktūru, lai uzlabotu no atjaunojamiem resursiem iegūtās enerģijas integrāciju. |
Pamatojums
Attiecībā uz 1.–4. punktu:
Ņemot vērā rūpīgo attieksmi pret citiem aspektiem, nav pieņemami, ka Eiropas direktīvā nav nevienas tiešas un precīzas atsauces uz šiem ļoti svarīgajiem aspektiem (uzņēmējdarbība un tehnoloģiju attīstība).
Attiecībā uz 5. punktu:
Atjaunojamās enerģijas ražošanas veicināšana ir nesaraujami saistīta ar nepieciešamību nodrošināt uzglabāšanas infrastruktūru. Īpaši aktuāli tas ir, piemēram, salu un tālākajos reģionos, kuriem raksturīgi izolēti mikrotīkli.
18. grozījums
22. panta 1. punkts
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||
Dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu energokopienas ir tiesīgas ražot, patērēt, uzkrāt un pārdot atjaunojamo energoresursu enerģiju, tostarp slēdzot elektroenerģijas pirkuma līgumus, un tām netiek piemērotas nesamērīgas procedūras un maksas, kas neatspoguļo izmaksas. |
Dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu energokopienas ir tiesīgas ražot, patērēt, uzkrāt un pārdot atjaunojamo energoresursu enerģiju, tostarp slēdzot elektroenerģijas pirkuma līgumus, un tām netiek piemērotas nesamērīgas procedūras un maksas, kas neatspoguļo izmaksas. |
||||
Šajā direktīvā atjaunojamo energoresursu energokopiena ir MVU vai bezpeļņas organizācija, kuras kapitāldaļu turētāji vai biedri sadarbojas, veicot atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu, sadali, uzkrāšanu vai piegādi, un kas atbilst vismaz četriem no turpmāk norādītajiem kritērijiem: |
Šajā direktīvā atjaunojamo energoresursu energokopiena ir MVU vai bezpeļņas organizācija, kuras kapitāldaļu turētāji vai biedri sadarbojas, veicot atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu, sadali, uzkrāšanu vai piegādi, un kas atbilst vismaz četriem no turpmāk norādītajiem kritērijiem: |
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
||||
|
|
Pamatojums
Atjaunojamo energoresursu energokopienas var būt nozīmīgs līdzeklis ilgtspējīgas enerģijas ražošanas veicināšanai vietējā līmenī. Arī reģionālajām pašvaldībām šajā saistībā var būt nozīmīga loma, un nevajadzētu pārāk ierobežot šādu kopienu ražotās enerģijas apjoma robežlīmeni.
19. grozījums
23. pants
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
1. Lai veicinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā, katra dalībvalsts tiecas katru gadu palielināt siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātās atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru vismaz par 1 procentpunktu (pp), to izsakot kā nacionālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā un aprēķinot saskaņā ar 7. pantā noteikto metodiku. |
1. Lai veicinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas un/vai atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma plašāku izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā, katra dalībvalsts tiecas katru gadu palielināt siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātās atjaunojamo energoresursu enerģijas un/vai atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma īpatsvaru vismaz par 1 procentpunktu (pp), to izsakot kā nacionālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā un aprēķinot saskaņā ar 7. pantā noteikto metodiku. |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
2. Dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, var izstrādāt un publiskot sarakstu, kurā norādīti pasākumi un īstenojošās struktūras, piemēram, kurināmā piegādātāji, kas veicina 1. punktā noteikto palielinājumu . |
2. Dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, var izstrādāt un publiskot sarakstu, kurā norādīti pasākumi un sadarbīgās struktūras, piemēram, enerģijas piegādātāji, kas veicina 1. punktā noteiktā palielinājuma īstenošanu un novērtēšanu . |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
3. Šā panta 1. punktā noteikto palielinājumu var īstenot , izmantojot vienu vai vairākas turpmāk norādītās iespējas : |
3. Šā panta 1. punktā noteikto palielinājumu īsteno , izmantojot: |
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
4 . Šā panta 2. punktā minēto pasākumu īstenošanai un uzraudzībai dalībvalstis var izmantot struktūras, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 7. pantā noteiktajām nacionālajām energoefektivitātes pienākuma shēmām. |
4. Attiecībā uz dažādajiem īstenojamajiem pasākumiem ņem vērā, ka:
Tādējādi dalībvalstis var izmantot vai izstrādāt
|
||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
5. Saskaņā ar 2. punktu norādītās struktūras nodrošina, ka to devums ir izmērāms un verificējams un, sākot no 2021. gada 30. jūnija, dalībvalsts izraudzītajai iestādei katru gadu ziņo par:
|
5. Saskaņā ar 2. punktu norādītās struktūras nodrošina, ka to devums ir izmērāms un verificējams un, sākot no 2021. gada 30. jūnija, dalībvalsts izraudzītajai iestādei katru gadu ziņo par:
|
Pamatojums
Attiecībā uz 23. panta 1., 3. un 5. punktu:
Fosilo degvielu aizstāšana un primārās enerģijas patēriņa samazinājums nozīmē to, ka siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā ir svarīgi ņemt vērā ne tikai atjaunojamos energoresursus, bet arī atlikumsiltumu un atlikumproduktus. Lai sasniegtu izvirzītos mērķus, ir svarīgi arī paredzēt ekonomisku stimulu un fiskālu pasākumu iespējas.
Attiecībā uz 23. panta 2. punktu:
Ar labojumu precizēta šo struktūru nozīme. Energoapgāde ir jēdziens, kas ietver ne tikai kurināmo. Energoapgādi var nodrošināt, izmantojot kurināmo, elektrību vai saules enerģiju.
Attiecībā uz 23. panta 4. punktu:
Siltumapgāde un aukstumapgāde Eiropas Savienībā ir ļoti nozīmīgs jautājums. Pagājušajā gadā Komisija publiskoja īpašu stratēģiju. Daudzi tajā minētie ierosinājumi izskatāmajā direktīvā nav ietverti, un mēs tos esam pievienojuši. Mēs esam ieviesuši arī dažus jaunus ierosinājumus, piemēram, izvairīties no tiešām subsīdijām, kā arī veidot patērētāju uzticēšanos.
Attiecībā uz 23. panta 5. punktu:
Lai gūtu labāku izpratni par nozari un nākotnes attīstības iespējām, ir svarīgi pārzināt pašreizējo iekārtu stāvokli un īpašības. Šādu informāciju var apkopot kurināmā piegādātājs, tādējādi ļaujot veikt pārvaldes reģistrēto datu pārbaudi.
20. grozījums
24. panta 4. punkts
Priekšlikums direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Dalībvalstis nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka siltumam vai aukstumam no atjaunojamajiem energoresursiem un atlikumsiltumam vai atlikumaukstumam ir nediskriminējoša piekļuve centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmām. Šāda nediskriminējoša piekļuve ļauj siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātājiem, kas nav centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas operators, nodrošināt siltumapgādi vai aukstumapgādi no šādiem energoresursiem tieši lietotājiem, kuriem ir pieslēgums centralizētajai siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmai. |
Dalībvalstis nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka siltumam vai aukstumam no atjaunojamajiem energoresursiem un atlikumsiltumam vai atlikumaukstumam ir reglamentēta piekļuve centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmām. Šāda piekļuve ļauj siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātājiem, kas nav centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas operators, siltumapgādi vai aukstumapgādi no šādiem energoresursiem nodrošināt centralizētajai siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmai. |
Pamatojums
Trešo dalībnieku vispārējas tiesības pārdot siltumapgādes vai aukstumapgādes enerģiju tieši galalietotājiem būtu neproduktīvas un izmaksu ziņā neefektīvas. Tas rada nenoteiktību attiecībā uz ieguldījumiem un neskaidrību attiecībā uz ilgtermiņa atbildību. Tīkla un piegāžu atsaistīšana palielina izmaksas tiešajiem lietotājiem.
21. grozījums
(6)
Priekšlikums regulai par elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 861 final
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Ciešāka tirgu integrācija un pāreja uz variablāku elektroenerģijas produkciju nozīmē, ka valstu enerģētikas rīcībpolitikas ir vairāk jākoordinē ar kaimiņvalstīm un ka ir jāizmanto izdevības, ko sniedz elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecība. |
Ciešāka tirgu integrācija un pāreja uz variablāku elektroenerģijas produkciju nozīmē, ka valstu enerģētikas rīcībpolitikas ir vairāk jākoordinē ar kaimiņvalstīm un ka ir jāizmanto izdevības, ko sniedz elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecība , nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un savstarpības principu . |
Pamatojums
Dažām dalībvalstīm var būt svarīga trešo valstu līdzdalība ES elektroenerģijas iekšējā tirgū. Tādēļ tirdzniecībā ar trešām valstīm ir ļoti svarīgi nodrošināt vienlīdzīgu konkurences apstākļu principu, kā arī atbilstošus tirgus pieejamības nosacījumus (savstarpības princips).
22. grozījums
(8)
Priekšlikums regulai par elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 861 final
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Galvenajiem tirgus principiem būtu jāparedz, ka elektroenerģijas cenas nosaka pieprasījums un piedāvājums. Šīm cenām būtu jāsignalizē, kad ir vajadzīga elektroenerģija, un tādējādi, balstoties tirgū, jāstimulē investīcijas elastības resursos, piemēram, elastīgā elektroenerģijas ražošanā, starpsavienojumos, pieprasījumreakcijā vai uzkrāšanā. |
Galvenajiem tirgus principiem būtu jāparedz, ka elektroenerģijas cenas nosaka pieprasījums un piedāvājums. Šīm cenām būtu jāsignalizē, kad ir vajadzīga elektroenerģija, un tādējādi, balstoties tirgū, jāstimulē investīcijas elastības resursos, piemēram, elastīgā elektroenerģijas ražošanā, starpsavienojumos, pieprasījumreakcijā vai uzkrāšanā. Lai sasniegtu šos mērķus, dalībvalstīm vajadzētu no cenu regulēšanas atteikties pakāpeniski. |
Pamatojums
Daudzās dalībvalstīs elektroenerģijas cenu nosaka nevis pieprasījums un piedāvājums, bet to regulē iestādes. Cenu regulēšana var ierobežot patiesu konkurenci, kavēt investīcijas un jaunu dalībnieku ienākšanu tirgū. Jaunā tirgus modeļa mērķis ir nodrošināt, ka elektroenerģijas cenas neskar nekāda publiskā intervence. Būtībā Eiropas Komisijas priekšlikums atteikties no cenu regulēšanas ir atbalstāms, bet tas būtu jādara pakāpeniski.
23. grozījums
(25)
Priekšlikums direktīvai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 864 final
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Visiem patērētājiem vajadzētu būt iespējai gūt labumu no tiešas līdzdalības tirgū, konkrētāk, iespējai pielāgot savu patēriņu atkarībā no tirgus signāliem un rezultātā maksāt zemāku cenu par elektroenerģiju vai saņemt cita veida stimulējošus maksājumus. Domājams, ka ieguvumi no aktīvas līdzdalības laika gaitā tikai vairosies, jo pieaugs elektrotransportlīdzekļu, siltumsūkņu un citu elastīgu slodžu konkurētspēja. Patērētājiem vajadzētu būt iespējai piedalīties visa veida pieprasījumreakcijā, un līdz ar to tiem vajadzētu būt iespējai izvēlēties viedo uzskaites sistēmu un dinamiskas elektroenerģijas cenas līgumu. Tas patērētājiem ļautu pielāgot savu patēriņu atkarībā no tādiem cenu signāliem reāllaikā, kas atspoguļo elektroenerģijas vai transportēšanas vērtību un izmaksas dažādos laika periodos, savukārt dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka vairumtirdzniecības cenu risks patērētājus skar saprātīgā mērā. Dalībvalstīm vajadzētu arī nodrošināt, ka patērētāji, kas nevēlas aktīvi iesaistīties tirgū, tādēļ necieš, bet gan tā vietā vietējā tirgus situācijai vispiemērotākajā veidā tiek radīti apstākļi, kas patērētājiem ļauj pieņemt zinīgu lēmumu par pieejamajiem variantiem. |
Visiem patērētājiem vajadzētu būt iespējai gūt labumu no tiešas līdzdalības tirgū, konkrētāk, iespējai pielāgot savu patēriņu atkarībā no tirgus signāliem un rezultātā maksāt zemāku cenu par elektroenerģiju vai saņemt cita veida stimulējošus maksājumus. Domājams, ka ieguvumi no aktīvas līdzdalības laika gaitā tikai vairosies, jo pieaugs elektrotransportlīdzekļu, siltumsūkņu un citu elastīgu slodžu konkurētspēja. Patērētājiem vajadzētu būt iespējai piedalīties visa veida pieprasījumreakcijā, un līdz ar to tiem vajadzētu būt iespējai izvēlēties viedo uzskaites sistēmu un dinamiskas elektroenerģijas cenas līgumu. Tas patērētājiem ļautu pielāgot savu patēriņu atkarībā no tādiem cenu signāliem reāllaikā, kas atspoguļo elektroenerģijas vai transportēšanas vērtību un izmaksas dažādos laika periodos, savukārt dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka vairumtirdzniecības cenu risks patērētājus skar saprātīgā mērā. Dalībvalstīm vajadzētu arī nodrošināt, ka patērētāji, kas nevēlas aktīvi iesaistīties tirgū, tādēļ necieš, bet gan tā vietā vietējā tirgus situācijai vispiemērotākajā veidā tiek radīti apstākļi, kas patērētājiem ļauj pieņemt zinīgu lēmumu par pieejamajiem variantiem. Valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm jārada vajadzīgie pamatnosacījumi, lai patērētāji varētu piekļūt izsmeļošai informācijai par iesaistīšanās tirgū nosacījumiem un iespējām. Dalībvalstīm vajadzētu arī nodrošināt īpašus pasākumus, kas orientēti uz tiem patērētājiem, kuri ir visneaizsargātākie pret enerģētiskās nabadzības risku, lai nodrošinātu viņu aktīvu dalību tirgū, aizsargātu viņu tiesības piekļūt enerģijai un dotu viņiem iespēju gūt labumu no inovatīvām tehnoloģijām, kas samazina enerģijas patēriņu. |
Pamatojums
Ar grozījumu tiek pievienots noteikums, ka visām iestādēm jāmudina patērētāji iesaistīties tirgū un jānodrošina izsmeļoša informācija par attiecīgajiem nosacījumiem un iespējām
24. grozījums
(30)
Priekšlikums direktīvai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 864 final
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Izkliedētas enerģijas tehnoloģijas un patērētāju iespēcināšana ir padarījusi kopienas enerģiju un energokooperatīvus par efektīvu un rentablu iespēju, kā apmierināt iedzīvotāju vajadzības un gaidas tādos aspektos kā energoavoti, energopakalpojumi un vietējā līdzdalība. Kopienas enerģija piedāvā plašas iespējas visiem patērētājiem tieši iesaistīties enerģijas ražošanā, patērēšanā vai kopīgā izmantošanā ģeogrāfiski noslēgtā kopienas tīklā, kas var darboties izolēti vai būt pievienots publiskajam sadales tīklam. Kopienas enerģijas iniciatīvu galvenā iecere ir nodrošināt savus biedrus vai daļu turētājus ar kāda noteikta veida enerģiju (piemēram, atjaunojamo energoresursu enerģiju) par pieņemamu cenu, nevis pirmām kārtām gūt peļņu kā tradicionālam energouzņēmumam. Kopienas enerģijas iniciatīvās patērētāji iesaistās tieši, un tas apliecina, ka šādām iniciatīvām ir potenciāls sekmēt jaunu tehnoloģiju un patēriņa modeļu – tai skaitā viedo sadales tīklu un pieprasījumreakcijas – integrētu ieviešanu. Kopienas enerģijas projekti arīdzan var kāpināt energoefektivitāti mājsaimniecību līmenī un palīdzēt apkarot enerģētisko nabadzību, jo samazinās patēriņš un arī piegādes tarifi. Kopienas enerģijas projekti arī dod iespēju enerģijas tirgū piedalīties tādām mājsaimniecības patērētāju grupām, kas citos apstākļos to nespētu. Sekmīgi realizētas iniciatīvas ir kopienām sniegušas ekonomisku, sociālu un vidisku vērtību, kura neaprobežojas tikai ar ieguvumiem, ko dod energopakalpojumu nodrošināšana. Vietējām energokopienām vajadzētu atļaut darboties tirgū ar vienlīdzīgiem nosacījumiem, nekropļojot konkurenci. Mājsaimniecības patērētājiem vajadzētu atļaut brīvprātīgi piedalīties kopienas enerģijas iniciatīvās un no tām izstāties, nezaudējot ne piekļuvi kopienas enerģijas iniciatīvas ekspluatētajam tīklam, ne savas tiesības kā patērētājiem. Piekļuve vietējās energokopienas tīklam būtu jāpiešķir ar taisnīgiem un izmaksas atspoguļojošiem nosacījumiem. |
Izkliedētas enerģijas tehnoloģijas un patērētāju iespēcināšana ir padarījusi kopienas enerģiju un energokooperatīvus par efektīvu un rentablu iespēju, kā apmierināt iedzīvotāju vajadzības un gaidas tādos aspektos kā energoavoti, energopakalpojumi un vietējā līdzdalība. Kopienas enerģija piedāvā plašas iespējas visiem patērētājiem tieši iesaistīties enerģijas ražošanā, patērēšanā vai kopīgā izmantošanā ģeogrāfiski noslēgtā kopienas tīklā, kas var darboties izolēti vai būt pievienots publiskajam sadales tīklam. Kopienas enerģijas iniciatīvu galvenā iecere ir nodrošināt savus biedrus vai daļu turētājus ar kāda noteikta veida enerģiju (piemēram, atjaunojamo energoresursu enerģiju) par pieņemamu cenu, nevis pirmām kārtām gūt peļņu kā tradicionālam energouzņēmumam. Kopienas enerģijas iniciatīvās patērētāji iesaistās tieši, un tas apliecina, ka šādām iniciatīvām ir potenciāls sekmēt jaunu tehnoloģiju un patēriņa modeļu – tai skaitā viedo sadales tīklu un pieprasījumreakcijas – integrētu ieviešanu. Kopienas enerģijas projekti arīdzan var kāpināt energoefektivitāti mājsaimniecību līmenī un palīdzēt apkarot enerģētisko nabadzību, jo samazinās patēriņš un arī piegādes tarifi. Kopienas enerģijas projekti arī dod iespēju enerģijas tirgū piedalīties tādām mājsaimniecības patērētāju grupām, kas citos apstākļos to nespētu. Sekmīgi realizētas iniciatīvas ir kopienām sniegušas ekonomisku, sociālu un vidisku vērtību, kura neaprobežojas tikai ar ieguvumiem, ko dod energopakalpojumu nodrošināšana. Vietējām energokopienām saskaņā ar skaidri definētiem noteikumiem vajadzētu atļaut darboties tirgū ar vienlīdzīgiem nosacījumiem, nekropļojot konkurenci. Mājsaimniecības patērētājiem vajadzētu atļaut brīvprātīgi piedalīties kopienas enerģijas iniciatīvās un no tām izstāties, nezaudējot ne piekļuvi kopienas enerģijas iniciatīvas ekspluatētajam tīklam, ne savas tiesības kā patērētājiem. Piekļuve vietējās energokopienas tīklam būtu jāpiešķir ar taisnīgiem un izmaksas atspoguļojošiem nosacījumiem. |
Pamatojums
Vietējās energokopienas var būt efektīvs veids, kā pārvaldīt enerģiju vietējā līmenī. Lai sekmētu kopienu veidošanos un to iesaistīšanos elektroenerģijas tirgū, ļoti svarīgs ir piemērots tiesiskais regulējums, ar ko paredz skaidrus noteikumus attiecībā uz kopienu darbību enerģētikas tirgū.
25. grozījums
(38)
Priekšlikums direktīvai par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 864 final
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Pašlaik, līdz ar viedo uzskaites sistēmu ieviešanu, dalībvalstīs jau ir vai tiek izstrādāti dažādi datu pārvaldības modeļi. Lai kāds būtu izvēlētais datu pārvaldības modelis, dalībvalstīm katrā ziņā vajadzētu paredzēt pārredzamus nosacījumus, kā datiem var piekļūt bez diskriminācijas, un nodrošināt visaugstākā līmeņa kiberdrošību un datu aizsardzību, kā arī datu apstrādes struktūru objektivitāti. |
Pašlaik, līdz ar viedo uzskaites sistēmu ieviešanu, dalībvalstīs jau ir vai tiek izstrādāti dažādi datu pārvaldības modeļi. Lai kāds būtu izvēlētais datu pārvaldības modelis, dalībvalstīm katrā ziņā vajadzētu paredzēt pārredzamus nosacījumus, kā datiem var piekļūt bez diskriminācijas, un nodrošināt visaugstākā līmeņa kiberdrošību un datu aizsardzību, kā arī datu apstrādes struktūru objektivitāti. Lai patērētājus iesaistītu pieprasījumreakcijā un viņiem piedāvātu dinamisku cenu sistēmu, patērētājiem ir jābūt iespējai ar piegādātāju starpniecību piekļūt informācijai par savu elektroenerģijas patēriņu stundā. Tiek ieteikts šādu piekļuvi informācijai nodrošināt attiecībā uz visiem viedajiem elektroenerģijas skaitītājiem un attiecībā uz visiem līgumā paredzētās jaudas diapazoniem. |
Pamatojums
Piekļuve informācijai attiecībā uz visiem viedajiem elektroenerģijas skaitītājiem būtu jāiesaka, nevis jānosaka par obligātu prasību, taču tā jānodrošina attiecībā uz visiem līgumā paredzētās jaudas diapazoniem.
26. grozījums
(3)
Priekšlikums regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 863 final – 2016/0378 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Tiek prognozēts, ka tuvākajos gados nepieciešamība koordinēt valstu regulatīvās darbības vēl palielināsies. Eiropas energosistēmā patlaban notiek visplašākās izmaiņas, ar kādām tā saskārusies pēdējo desmitgažu laikā. Ciešāka tirgus integrācija un centieni vairāk dažādot elektroenerģijas ražošanu prasa veltīt lielākas pūles valsts enerģētikas jomas rīcībpolitiku koordinācijai ar kaimiņvalstīm un elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecības iespēju izmantošanai. |
Tiek prognozēts, ka tuvākajos gados nepieciešamība koordinēt valstu regulatīvās darbības vēl palielināsies. Eiropas energosistēmā patlaban notiek visplašākās izmaiņas, ar kādām tā saskārusies pēdējo desmitgažu laikā. Ciešāka tirgus integrācija un centieni vairāk dažādot elektroenerģijas ražošanu prasa veltīt lielākas pūles valsts enerģētikas jomas rīcībpolitiku koordinācijai ar kaimiņvalstīm un elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecības iespēju izmantošanai. Svarīgi ir arī stiprināt valstu regulatīvās iestādes. Dalībvalstīm jānodrošina savu regulatīvo iestāžu neatkarība un netraucēta darbība. Lai valstu regulatīvās iestādes varētu pienācīgi darboties, jānodrošina nepieciešamie līdzekļi, un tām jābūt iespējai pilntiesīgi iesaistīties ES līmeņa sadarbībā. |
Pamatojums
Ciešāka koordinācija enerģētikas jomā ES dalībvalstu starpā ir vērtējami atzinīgi. Taču ne mazāk svarīga ir ikvienas ES dalībvalsts regulatīvās iestādes nozīme. Ir svarīgi norādīt, ka dalībvalstīm jānodrošina savu regulatīvo iestāžu neatkarība un netraucēta darbība. Jāpiešķir arī pietiekami līdzekļi, lai valstu regulatīvās iestādes var pienācīgi veikt savu darbu.
27. grozījums
14. pants
Priekšlikums regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 863 final – 2016/0378 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Pastāvot skaidri definētiem nosacījumiem, ko Komisija paredzējusi pamatnostādnēs, kuras pieņemtas saskaņā ar [Elektroenerģijas regulas pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar COM(2016) 861/2] 57. pantu vai Regulas (EK) Nr. 715/2009 23. pantu, un attiecībā uz jautājumiem, kuri saistīti ar tās dibināšanas mērķi, Aģentūrai var uzdot veikt arī citus uzdevumus, ievērojot ierobežojumus, kas attiecas uz izpildu pilnvaru nodošanu Savienības aģentūrām. |
Pastāvot skaidri definētiem nosacījumiem, ko Komisija paredzējusi pamatnostādnēs, kuras pieņemtas saskaņā ar [Elektroenerģijas regulas pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar COM(2016) 861/2] 57. pantu vai Regulas (EK) Nr. 715/2009 23. pantu, un attiecībā uz jautājumiem, kuri saistīti ar tās dibināšanas mērķi, Aģentūrai var uzdot veikt citus uzdevumus, ievērojot ierobežojumus, kas attiecas uz izpildu pilnvaru nodošanu Savienības aģentūrām. |
|
Eiropas Komisijai būtu jānodrošina, ka Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER) ir piešķirtas nepieciešamās pilnvaras, lai tā varētu pieprasīt attiecīgajām dalībvalstu iestādēm sniegt informāciju, kas tai ir vajadzīga uzticēto funkciju veikšanai. |
Pamatojums
Lai darba process noritētu netraucēti, ir jānodrošina, ka Energoregulatoru sadarbības aģentūrai ir pietiekamas tiesības un pilnvaras, lai nekavējoties saņemtu no dalībvalstu attiecīgajām iestādēm informāciju, kas svarīga tai uzticēto funkciju izpildē.
28. grozījums
16. panta 2. punkts
Priekšlikums regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Energoregulatoru sadarbības aģentūru (pārstrādāta redakcija), COM(2016) 863 final – 2016/0378 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Aģentūra katru gadu publicē ziņojumu par 1. punktā minēto uzraudzības pasākumu rezultātiem. Šajā ziņojumā Aģentūra norāda šķēršļus, kas kavē elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējo tirgu izveides pabeigšanu. |
Aģentūra katru gadu publicē ziņojumu par 1. punktā minēto uzraudzības pasākumu rezultātiem. Šajā ziņojumā Aģentūra norāda šķēršļus, kas kavē elektroenerģijas un dabasgāzes iekšējo tirgu izveides pabeigšanu , kā arī sniedz ieteikumus . |
Pamatojums
Energoregulatoru sadarbības aģentūrai tiek piešķirta lielāka atbildība un vairāk līdzekļu. Tai būs plašākas pilnvaras pārrobežu jautājumos, kuros nepieciešama koordinēta reakcija. Tādēļ dalībvalstis būtu ieguvējas, ja Aģentūra ziņojumā par uzraudzības pasākumu rezultātiem sniegtu arī vispārējus ieteikumus.
29. grozījums
(13)
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par riskgatavību elektroenerģijas sektorā un ar ko atceļ Direktīvu 2005/89/EK, COM(2016) 862 final – 2016/0377 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Pamatojoties uz šo vienoto metodiku, ENTSO-E būtu regulāri jāizstrādā un jāatjaunina reģionālie krīzes scenāriji un jāapzina katram reģionam visnozīmīgākie riski, piemēram, ekstremāli meteoroloģiskie apstākļi, dabas katastrofas, kurināmā iztrūkums vai ļaunprātīgi uzbrukumi. Apskatot krīzes scenāriju, kas paredz gāzes iztrūkumu, gāzes piegādes traucējumu risks būtu jānovērtē, pamatojoties uz gāzes piegāžu un infrastruktūras traucējumu scenārijiem, ko izstrādājis gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls atbilstīgi Gāzes piegādes drošības regulas 6. panta 6. punktam [ierosinātā Gāzes piegādes drošības regula]. Dalībvalstīm, balstoties uz šiem scenārijiem , principā ik pēc trim gadiem būtu jāizstrādā un jāatjaunina savi nacionālie krīzes scenāriji. Šiem scenārijiem būtu jāveido pamats riskgatavības plāniem. Apzinot riskus nacionālā līmenī, dalībvalstīm būtu jāapraksta arī iespējamie riski, ko tās saskata attiecībā uz piegādes drošībai nozīmīgas infrastruktūras īpašumtiesībām, un iespējamie pasākumi (ja tādi ir), kas veikti, lai novērstu šādus riskus (piemēram, vispārīgi vai nozares tiesību akti par investīciju vētīšanu, īpašas tiesības kādiem akcionāriem utt.), ar norādi par to, kāpēc tās šādus pasākumus uzskata par pamatotiem. |
Pamatojoties uz šo vienoto metodiku, ENTSO-E būtu regulāri jāizstrādā un jāatjaunina reģionālie krīzes scenāriji un jāapzina katram reģionam visnozīmīgākie riski, piemēram, ekstremāli meteoroloģiskie apstākļi, dabas katastrofas, kurināmā iztrūkums vai ļaunprātīgi uzbrukumi. Apskatot krīzes scenāriju, kas paredz gāzes iztrūkumu, gāzes piegādes traucējumu risks būtu jānovērtē, pamatojoties uz gāzes piegāžu un infrastruktūras traucējumu scenārijiem, ko izstrādājis gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkls atbilstīgi Gāzes piegādes drošības regulas 6. panta 6. punktam [ierosinātā Gāzes piegādes drošības regula]. Ieteicams dažādu veidu reģionālās sadarbības ietvaros iepazīstināt ar reģiona situāciju enerģētikas jomā un apspriest to, lai apzinātu iespējas un apdraudējumus. Dalībvalstīm, balstoties uz šo informāciju , principā ik pēc trim gadiem būtu jāizstrādā un jāatjaunina savi nacionālie krīzes scenāriji. Šiem scenārijiem būtu jāveido pamats riskgatavības plāniem. Apzinot riskus nacionālā līmenī, dalībvalstīm būtu jāapraksta arī iespējamie riski, ko tās saskata attiecībā uz piegādes drošībai nozīmīgas infrastruktūras īpašumtiesībām, un iespējamie pasākumi (ja tādi ir), kas veikti, lai novērstu šādus riskus (piemēram, vispārīgi vai nozares tiesību akti par investīciju vētīšanu, īpašas tiesības kādiem akcionāriem utt.), ar norādi par to, kāpēc tās šādus pasākumus uzskata par pamatotiem. |
Pamatojums
Ir atzīstami un lietderīgi izstrādāt noteikumu, ka ENTSO-E regulāri izstrādās un atjauninās reģionālos krīzes scenārijus un apzinās katram reģionam visnozīmīgākos riskus, piemēram, ekstremālus meteoroloģiskos apstākļus, dabas katastrofas, kurināmā iztrūkumu vai ļaunprātīgus uzbrukumus. Taču ir svarīgi stiprināt reģionālo sadarbību dalībvalstu starpā. Dalībvalstīm tas būtu vērtīgi, ja pirms savu nacionālo krīzes scenāriju izstrādāšanas informācija tiktu sniegta un apspriesta reģionālā mērogā. Tas palīdzētu dalībvalstīm precīzāk noteikt un izprast valstu un reģionālos pasākumus iespējami efektīvākai un raitākai krīžu pārvarēšanai.
30. grozījums
(18)
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par riskgatavību elektroenerģijas sektorā un ar ko atceļ Direktīvu 2005/89/EK, COM(2016) 862 final – 2016/0377 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Lai nodrošinātu vienotu pieeju krīžu novēršanai un pārvarēšanai, katras dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu jāapspriežas ar ieinteresētajām personām un jāizstrādā riskgatavības plāns. Šajos plānos būtu jāapraksta iedarbīgi, samērīgi un nediskriminējoši pasākumi, kas aptver visus apzinātos krīzes scenārijus. Šiem plāniem vajadzētu nodrošināt pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz apstākļiem, kādos krīzes situāciju mīkstināšanai var izmantot ārpustirgus pasākumus. Visiem plānotajiem ārpustirgus pasākumiem vajadzētu būt saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem. |
Lai nodrošinātu vienotu pieeju krīžu novēršanai un pārvarēšanai, katras dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu jāapspriežas ar ieinteresētajām personām , tostarp, kur iespējams, ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un jāizstrādā riskgatavības plāns. Šajos plānos būtu jāapraksta iedarbīgi, samērīgi un nediskriminējoši pasākumi, kas aptver visus apzinātos krīzes scenārijus. Šiem plāniem vajadzētu nodrošināt pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz apstākļiem, kādos krīzes situāciju mīkstināšanai var izmantot ārpustirgus pasākumus. Visiem plānotajiem ārpustirgus pasākumiem vajadzētu būt saskaņā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem. |
Pamatojums
Ir svarīgi, lai katrā dalībvalstī tiktu īstenota kopīga pieeja attiecībā uz krīžu novēršanu un pārvarēšanu.
Tādēļ ir vajadzīga visu ieinteresēto pušu cieša sadarbība, it īpaši tieša saziņa, tai skaitā, attiecīgos gadījumos, ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām.
31. grozījums
16. panta 1. punkts
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par riskgatavību elektroenerģijas sektorā un ar ko atceļ Direktīvu 2005/89/EK, COM(2016) 862 final – 2016/0377 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Tiklīdz iespējams, bet ne vēlāk kā sešas nedēļas pēc elektroenerģētiskās krīzes situācijas izziņošanas attiecīgās kompetentās iestādes apspriežas ar savu valsts regulatīvo iestādi (ja tā nav kompetentā iestāde) un iesniedz Elektroenerģijas jautājumu koordinācijas grupai un Komisijai izvērtējuma ziņojumu. |
Tiklīdz iespējams, bet ne vēlāk kā četras nedēļas pēc elektroenerģētiskās krīzes situācijas izziņošanas attiecīgās kompetentās iestādes apspriežas ar savu valsts regulatīvo iestādi (ja tā nav kompetentā iestāde) un iesniedz Elektroenerģijas jautājumu koordinācijas grupai un Komisijai izvērtējuma ziņojumu. |
Pamatojums
Elektroenerģētiskās krīzes situācijas izziņošana ir liels izaicinājums gan dalībvalstij, gan visai Eiropas Savienībai. Tādēļ šajā gadījumā svarīga ir ātra reakcija un rīcība. Ar grozījumu ierosinātais laikposms izvērtējuma ziņojumu iesniegšanai, t. i., ne vēlāk kā četru nedēļu laikā, ir pietiekams, un vienlaikus nodrošina ātrāku informācijas apriti.
32. grozījums
18. pants
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par riskgatavību elektroenerģijas sektorā un ar ko atceļ Direktīvu 2005/89/EK, COM(2016) 862 final – 2016/0377 (COD)
Komisijas ierosinātais teksts |
RK grozījums |
Dalībvalstis un Enerģētikas kopienas līgumslēdzējas puses tiek aicinātas cieši sadarboties elektroenerģētiskās krīzes scenāriju apzināšanā un riskgatavības plānu izstrādē, lai neviens no veiktajiem pasākumiem neapdraudētu dalībvalstu, līgumslēdzēju pušu vai Savienības piegādes drošību. Šajā sakarā Enerģētikas kopienas līgumslēdzējas puses pēc Komisijas uzaicinājuma var piedalīties Elektroenerģijas jautājumu koordinācijas grupā attiecībā uz visiem jautājumiem, kas tās skar. |
Dalībvalstis un Enerģētikas kopienas līgumslēdzējas puses tiek aicinātas cieši sadarboties elektroenerģētiskās krīzes scenāriju apzināšanā un riskgatavības plānu izstrādē, lai neviens no veiktajiem pasākumiem neapdraudētu dalībvalstu, līgumslēdzēju pušu vai Savienības piegādes drošību. Īpaši uzsverama un ieteicama ir reģionālā sadarbība nolūkā nodrošināt maksimāli efektīvu enerģijas sektora pārvaldību. Šajā sakarā Enerģētikas kopienas līgumslēdzējas puses pēc Komisijas uzaicinājuma var piedalīties Elektroenerģijas jautājumu koordinācijas grupā attiecībā uz visiem jautājumiem, kas tās skar. |
Pamatojums
Lai nodrošinātu maksimāli efektīvu un rezultatīvu elektroenerģētiskās krīzes situāciju pārvaldību, ir svarīgi norādīt uz reģionālā mērogā īstenotās dalībvalstu sadarbības nozīmi. Reģionālā sadarbība ļauj atrast ātrus risinājumus par zemākām izmaksām.
II. IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ
EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK)
Vispārīgi noteikumi
1. |
atzinīgi vērtē Eiropas Komisiju izstrādāto tīrās enerģijas tiesību aktu kopumu un norāda, ka tajā uzsvērtās prioritātes – ēku, rūpniecības un transporta energoefektivitāte un ilgtspēja, atjaunojamo energoresursu plašāks izmantojums un nosacījumi (tostarp pārdomāta to izstrāde), ar kādiem patērētāji var iesaistīties, pārvaldot savu enerģijas pieprasījumu; vienota enerģijas tirgus izveide un jaunu atbildības jomu paredzēšana elektroenerģijas sadales tīkliem, pārvades sistēmu operatoriem un valstu likumdevējiem palīdzēs nodrošināt enerģētisko neatkarību, energoapgādes drošību, klimata pārmaiņu jomā izvirzīto mērķu sasniegšanu un, svarīgākais, patērētājem pieņemamas enerģijas cenas; |
2. |
tomēr uzsver: stāvoklis skaidri liecina, ka ar pašreizējiem ES mērķiem, kas izvirzīti saskaņā ar enerģētikas un klimata paketi 2030. gadam, nebūs pietiekami, lai izpildītu saistības, ko visas dalībvalstis un ES ir uzņēmušās ar Parīzes nolīguma parakstīšanu; jo īpaši ir pārliecināta, ka ES līmeņa mērķis par atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru 27 % apmērā nav pietiekami vērienīgs, un tāpēc aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izvirzīt augstākus mērķus; |
3. |
atzinīgi vērtē priekšlikumus par ciešu pārrobežu sadarbību reģionālā līmenī un vienlaikus aicina Eiropas Komisiju izvirzīt variantus, kā šādu sadarbību atbalstīt, paplašinot tiesības iesaistīties mikrolīmenī, sekmējot vietējo un reģionālo iestāžu ciešu sadarbību un nodrošinot kaimiņos esošiem reģioniem reālas iespējas attīstīt kopīgu energoinfrastruktūru pāri valstu robežām; |
4. |
pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikumos tikai nenoteikti minēta vietējo vai reģionālo iestāžu loma, un uzsver, ka vietējās un reģionālās iestādes var dot nozīmīgu ieguldījumu klimata pārmaiņu jomā izvirzīto mērķu sasniegšanā. Daudzām ES pilsētām un mazpilsētām jau daudzus gadus ir klimata un ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plāni, kuros paredzēta zemu CO2 emisiju siltuma un elektroenerģijas ražošana, atjaunojamo energoresursu izmantošana, energoefektivitātes paaugstināšanas pasākumi un ilgtspējīga transporta attīstība; |
5. |
atbalsta Eiropas Komisijas centienus izveidot elastīgu, uz tirgu balstītu sistēmu, kas popularizē atjaunojamo energoresursu plašāku izmantojumu, vienlaikus novēršot tirgus kropļojumus, un īpaši pozitīvi vērtē ierosinājumus nodrošināt vairāk stimulu patērētājiem, kuriem jākļūst par aktīviem elektroenerģijas tirgus dalībniekiem; uzsver, ka vietējās un reģionālās iestādes var dot savu ieguldījumu, veidojot energokopienas; |
6. |
uzskata, ka nacionālo plānu izstrādes jomā reģionālā sadarbība jāstiprina tajās jomās, kurās ir skaidri redzama pārrobežu ietekme; uzskata, ka pirms nacionālo plānu izstrādes ir ļoti svarīgi jau agrīnā posmā koordinēt darbības ar ES kaimiņvalstīm un procesā iesaistīt reģionālās un vietējās iestādes; |
7. |
uzskata, ka dalībvalstīm jāpastiprina centieni, lai novērstu administratīvos šķēršļus, pazeminātu izmaksas mazāk pilnveidotām mazoglekļa tehnoloģijām un vairāk pievērstos efektīvai plānošanas, īstenošanas un ziņojumu sniegšanas koordinēšanai valstu, reģionālā un vietējā mērogā; |
Atjaunojamo energoresursu plašāks izmantojums un tirgus integrācija
8. |
piekrīt viedoklim, ka atjaunojamo energoresursu sektorā Eiropas Savienībai lielāka uzmanība jāpievērš tehnoloģiju attīstībai un izmantošanai, un norāda, ka jaunās tehnoloģijas visiem patērētajiem (no ražotnēm līdz mājsaimniecībām) nodrošinās iespēju patērēt enerģiju saprātīgāk un taupīgāk, kā arī izvēlēties tīrus un efektīvus tās ražošanas veidus; |
9. |
uzskata, ka atjaunojamo energoresursu mērķa trūkums transporta jomā dalībvalstīs ir būtiska nepilnība, it īpaši tādēļ, ka 10 % mērķa sasniegšana līdz 2020. gadam, kā noteikts spēkā esošajā direktīvā, ir galvenais pamudinājums biodegvielu pilnveidei. Tādēļ Komiteja ierosina attiecībā uz biodegvielām (tostarp ilgtspējīgi ražotām tradicionālajām) iekļaut mērķi, kas varētu būt 14 % apmērā; |
10. |
uzskata, ka atjaunojamo energoresursu enerģija var būt konkurētspējīga, un norāda, ka vairāki atjaunojamie energoresursi, piemēram, sauszemes vēja parki, spēj pilnībā konkurēt ar fosilā kurināmā energoresursiem un, palielinoties vēja enerģijas jaudai un attīstoties tehnoloģijai, vēja enerģijas cenas turpmāk pazemināsies; |
11. |
piekrīt viedoklim, ka tīro energoresursu jomas inovācijām ir vajadzīgs iekšējais tirgus, kas netraucēti darbojas, un godīga konkurence, kas jauniem tirgus dalībniekiem ļauj ieviest novatoriskus atjaunojamo energoresursu enerģijas projektus; taču uzsver, ka novatoriski projekti būtu jāievieš uz tādiem pašiem nosacījumiem, kādi ir jau tirgus pašreizējiem dalībniekiem; |
12. |
norāda, ka dalībvalstīm, izstrādājot atbalsta shēmas atjaunojamo energoresursu ieviešanai, būtu jāņem vērā dažādu atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģiju specifiskās iezīmes (piemēram, cenu līmenis, riski, iespēja sniegt sistēmiskus pakalpojumus). Tas nodrošinātu lielāku rentabilitāti un CO2 emisiju samazināšanas ilgtermiņa mērķa sasniegšanu; |
13. |
uzskata, ka Eiropas Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis veikt piemērotus pasākumus atjaunojamo energoresursu plašāka izmantojuma veicināšanai. Dalībvalstīm vajadzīga lielāks elastīgums jaunās paaudzes atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģiju izstrādes jomā, kā arī attiecībā uz nelielu projektu aizsardzību, tostarp koģenerācijas iekārtām, kuras ir pieslēgtas vietējam centralizētajam siltumapgādes un aukstumapgādes tīklam; |
14. |
vērš uzmanību uz to, ka atjaunojamo energoresursu plašākam izmantojumam un tirgus integrācijai nepieciešami lieli finanšu līdzekļi, tādēļ īpaši svarīgi to izvirzīt par prioritāti un Eiropas Savienības, valstu, vietējām un reģionālajām iestādēm ievērot kopīgu pieeju, lai apvienotu dažādus finansējuma avotus un panāktu multiplikatora efektu; |
15. |
mudina Eiropas Komisiju, ņemot vērā spēkā esošos dalībvalstu atbalsta noteikumus un lai nodrošinātu tiesisko saskaņotību un investīciju piesaisti šim sektoram, atjaunojamo energoresursu enerģijas direktīvā skaidri noteikt, kāda pieeja jāpiemēro attiecībā uz atbalsta shēmām; |
16. |
norāda, ka, tiecoties uz vērienīgākiem mērķiem, ne mazāk svarīgi ir nodrošināt skaidru un precīzu informāciju par iespēju izmantot ES finanšu instrumentus pēc 2020. gada; uzsver, ka ir svarīgi izmantot progresīvas finansēšanas metodes, lai lielākās investīcijas nodrošinātu galvenokārt no privātā sektora; šajā sakarā vērš uzmanību uz to, ka no Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) finansētajiem projektiem 25 % bija saistīti ar enerģiju, tādējādi lielā mērā sekmējot aktivitātes atjaunošanu enerģētikas nozarē; |
17. |
piekrīt, ka atbalsta shēmas, kas paredzētas no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtai elektroenerģijai, ir izrādījies efektīvs līdzeklis, kā sekmēt atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku izmantojumu, taču uzsver, ka saskaņā ar Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai (2014–2020), kuras piemērojamas no 2014. gada 1. jūlija, pilnveidota atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošana būtu jāiekļauj iekšējā elektroenerģijas tirgū pakāpeniski, valsts atbalstam būtu jāatspoguļo ražošanas cenu samazināšanās un jāizvairās no tirgus kropļojumiem; norāda arī, ka ārējās izmaksas, kas saistītas ar fosilajiem energoresursiem, jāpadara pārredzamākas; |
18. |
principā piekrīt atbalsta shēmu atvēršanai citās dalībvalstīs īstenojamiem projektiem, tomēr dalībvalstīm vajadzētu tirgus atvēršanas iespējas rūpīgi pārbaudīt, lai nepieļautu, ka šāda pienākuma dēļ mazinās vietējā ražošana, ja citu atbalsta sadalē iesaistīto ES dalībvalstu finanšu spēja būs lielāka. Tādēļ Komiteja uzskata, ka priekšroka būtu jādod atbalsta shēmām, kuru pamatā ir pārrobežu sadarbība, un īpaša uzmanība jāvelta starpsavienojumiem; |
Elektroenerģijas iekšējais tirgus un riska pārvaldība
19. |
uzsver, ka integrēts enerģijas tirgus ir labākais līdzeklis, lai nodrošinātu pieņemamas enerģijas cenas, drošu energoapgādi un ļautu rentabli integrēt lielākus tādas elektroenerģijas apjomus, kas ražota no atjaunojamiem energoresursiem. Tādēļ Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosinājumus attiecībā uz tādu elektroenerģijas tirgus modeli, kurš sekmēs atjaunojamo energoresursu ieviešanu, uzlabos pieprasījuma pārvaldību, radīs integrētu enerģijas tirgu reģionālā mērogā, kā arī nostiprinās patērētāju pozīciju; |
20. |
norāda, ka daudzās dalībvalstīs elektroenerģijas cenas nosaka nevis pieprasījums un piedāvājums, bet tās regulē publiskās iestādes. Tas var ierobežot konkurenci, kavēt investīciju piesaisti un jaunu piegādātāju ienākšanu tirgū, un tas vienmēr ir pienācīgi jāpamato attiecībā uz konkrētiem politikas mērķiem, piemēram, mazāk aizsargāto patērētāju aizsardzība. Tāpēc Reģionu komiteja atbalsta ierosināto tirgus liberalizāciju un valsts ietekmes samazināšanu ar mērķi pazemināt cenas patērētājiem, taču norāda, ka dalībvalstīm uz elektroenerģijas cenu deregulāciju vajadzētu pāriet pakāpeniski un pienācīgi ņemot vērā enerģijas kā vispārējas nozīmes pakalpojuma īpašo raksturu; |
21. |
atbalsta viedokli, ka vietējās energokopienas var būt efektīvs veids, kā pārvaldīt enerģiju vietējā līmenī; aicina Komisiju paredzēt tehniskus un finanšu instrumentus, kas vietējām un reģionālajām iestādēm ļautu sniegt šādām kopienām vispusīgu atbalstu; |
22. |
piekrīt viedoklim, ka nolūkā izvairīties no krīzes situācijām dalībvalstīm jāizstrādā riskgatavības plāni, kā arī uzsver reģionālās sadarbības nozīmi enerģijas sektora efektīvākā pārvaldībā; uzskata, ka, izstrādājot minētos plānus, jākonsultējas ar reģionālajām un vietējām iestādēm; |
23. |
uzsver: lai cīnītos pret enerģētisko nabadzību, ir jāizstrādā kopēja problēmas definīcija ES līmenī, jāsavāc atbilstoši dati un jāapmainās ar tiem sadarbībā starp dažādiem pārvaldības līmeņiem, kā arī jāīsteno mērķtiecīgu rīcībpolitiku un pasākumu kopums, lai palīdzētu visneaizsargātākajiem enerģijas patērētājiem piedalīties tirgū un mazinātu augstu enerģijas cenu slogu; |
Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER)
24. |
atzinīgi vērtē to, ka tiesiskā regulējuma pārskatīšana notiek vispusīgi, t. i., tiek ņemti vērā ne tikai atsevišķi enerģijas tirgus aspekti, bet arī to savstarpējās saiknes, mērķus īstenojošo struktūru mijiedarbība un kompetenču sadalījums. Lielāka ACER loma tīkla kodeksu izstrādes un ieviešanas procesā ir vērtējama atzinīgi. Tomēr Komiteja uzsver, ka Eiropas Komisijai ir jānodrošina, ka ACER ir piešķirtas pietiekamas pilnvaras, kas Aģentūrai ļauj saņemt informāciju no dalībvalstu nozīmīgākajām iestādēm, kā arī veikt citus koordinēšanas uzdevumus; |
25. |
vērš uzmanību uz to, ka atbilstoši proporcionalitātes principam ACER regulatīvie pasākumi nevar aizstāt valstu lēmumus; iesaka arī stiprināt valstu regulatīvās iestādes. Dalībvalstīm jānodrošina savu regulatīvo iestāžu neatkarība un netraucēta darbība. Lai valstu regulatīvās iestādes varētu pienācīgi darboties, jānodrošina šim nolūkam nepieciešamie līdzekļi, kā arī jādod tām iespēja pilntiesīgi iesaistīties ES mēroga sadarbībā; |
Patērētāji un informēšanas nozīme
26. |
atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosinājumu reformēt enerģijas tirgu un tādējādi piešķirt patērētājiem lielāku ietekmi, lai tie kļūtu par līdztiesīgiem tirgus dalībniekiem; atbalsta Komisijas ierosinājumu sekmēt viedo skaitītāju brīvprātīgu ieviešanu, ievērojot datu aizsardzības principus, lai patērētāji saņemtu saprotamus rēķinus un varētu vieglāk nomainīt enerģijas piegādātāju; |
27. |
vērš uzmanību uz to, ka vajag vairāk pētījumu un nepieciešama ciešāka sadarbība ar vietējo pašvaldību pārstāvjiem, lai skaidrāk izprastu patērētāju motivāciju iesaistīties elektroenerģijas tirgū. Labāka izpratne par faktoriem, kas sekmē patērētāju rīcības izmaiņas var nodrošināt svarīgu informāciju par to, kā mudināt patērētājus būt spēcīgiem un atbildīgiem jaunā elektroenerģijas tirgus dalībniekiem; |
28. |
norāda, ka veiktie pētījumi liecina, ka patērētāji sūdzas par elektroenerģijas tirgu pārredzamības trūkumu, kas samazina viņu iespējas gūt labumu no konkurences un aktīvi piedalīties tirgos. Patērētāji nejūtas pietiekami informēti par alternatīviem piegādātajiem un risinājumiem. Tādēļ Komiteja uzsver, ka ir svarīgi atrisināt ar klientu datu privātumu un ar drošību saistītās problēmas, kā arī aicina Eiropas Komisiju sniegt tehniskus priekšlikumus, kā nodrošināt augstus drošības standartus; |
29. |
uzsver vietējo un reģionālo iestāžu nozīmi energokopienu izveides sekmēšanā; norāda, ka vietējo pašvaldību pārstāvji var sniegt atbalstu šādās jomās: spēju veidošana, palīdzība saistībā ar piekļuvi finansējumam, mācības, pozitīvas pieredzes apmaiņa, tehniskās palīdzības sniegšana, partnerības sekmēšana; |
30. |
uzsver informētības nozīmi patērētāju motivēšanā būt aktīviem enerģētikas sektora dalībniekiem. Šajā ziņā lietderīga un sekmējama ir Reģionu komitejas aktīva loma, jo tā var dot nozīmīgu ieguldījumu, izplatot informāciju, popularizējot idejas vietējo kopienu vidū un apmainoties ar labo praksi; |
Vietējo un reģionālo iestāžu nozīme
31. |
norāda, ka vietējām un reģionālajām iestādēm enerģētikas sektorā ir nozīmīga loma: vietējās un reģionālās iestādes ar savu rīcību var ietekmēt enerģijas infrastruktūras attīstību un tirgus darbību. Tās organizē pakalpojumu sniegšanu, atbild par telpisko plānošanu un zemes izmantojumu, par ielu apgaismojumu, transporta pakalpojumu sniegšanu, mājokļu apsaimniekošanu, kā arī lemj par atļauju izsniegšanu un izglīto un informē iedzīvotājus. Turklāt vietējās un reģionālās iestādes kontrolē lielus budžeta līdzekļus, kas paredzēti energoietilpīgu produktu un pakalpojumu publiskajam iepirkumam. Daudzos gadījumos vietējās un reģionālās pašvaldības ir arī enerģijas ražotāji; |
32. |
vērš uzmanību uz to, ka Komisijas priekšlikumos vietējās un reģionālās iestādes nav minētas kā nozīmīgas enerģētikas sektora dalībnieces, un aicina Komisiju, īstenojot turpmākus pasākumus šajā jomā, attiekties pret vietējām un reģionālajām iestādēm kā pret vienlīdzīgiem centrālā līmeņa partneriem; |
33. |
norāda, ka vietējās un reģionālās iestādes var veicināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu un energoefektivitātes uzlabošanu vietējā un reģionālā mērogā, piemēram, nosakot vērienīgus mērķus un izstrādājot rīcības plānus, vienkāršojot administratīvās procedūras un noteikumus vai sniedzot finansiālu atbalstu un veicot izglītojošus pasākumus. Šajā saistībā Komiteja uzsver, ka Pilsētas mēru paktu jau parakstījušas vairāk nekā 6 600 vietējās un reģionālās pašvaldības un ka būtu jāmudina vēl vairāk pašvaldību brīvprātīgi pievienoties šai un citām līdzīgām starptautiskām iniciatīvām; |
34. |
uzskata, ka ar vietējām un reģionālajām iestādēm ir jāapspriežas par turpmākiem konkrētiem pasākumiem, ņemot vērā to nozīmi infrastruktūras plānošanā, ieguldītāju piesaistīšanā un patērētāju informēšanā un konsultēšanā; |
35. |
piedāvā savu palīdzību Eiropas vietējām un reģionālajām iestādēm izveidot kontaktus ar attiecīgajiem ekspertiem, lai varētu uzlabot to spējas un labāk koordinēt kopīgas pieejas; |
Subsidiaritāte un proporcionalitāte
36. |
norāda, ka daži valstu parlamenti ir pauduši bažas par Eiropas Komisijas priekšlikumu atbilstību subsidiaritātes principam. Lai nodrošinātu ES noteikumu efektivitāti, liela atbildība jāuzņemas vietējām un reģionālajām iestādēm. Tāpēc Komiteja arī uzskata, ka varētu būt nepieciešama rūpīgāka analīze saistībā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu. |
Briselē, 2017. gada 13. jūlijā
Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs
Markku MARKKULA