EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52009IP0166
A European initiative for the development of micro-credit in support of growth and employment European Parliament resolution of 24 March 2009 with recommendations to the Commission on a European initiative for the development of micro-credits in support of growth and employment (2008/2122(INI))#ANNEX
Eiropas iniciatīva mikrokredīta attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas iniciatīvu mikrokredīta attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību (2008/2122(INI))
PIELIKUMS
Eiropas iniciatīva mikrokredīta attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas iniciatīvu mikrokredīta attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību (2008/2122(INI))
PIELIKUMS
OV C 117E, 6.5.2010, p. 85–90
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
6.5.2010 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
CE 117/85 |
Otrdiena, 2009. gada 24. marts
Eiropas iniciatīva mikrokredīta attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību
P6_TA(2009)0166
Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas iniciatīvu mikrokredīta attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību (2008/2122(INI))
2010/C 117 E/14
Eiropas Parlaments,
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. decembra paziņojumu par Eiropas iniciatīvu mikrokredīta attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību (COM(2007)0708),
ņemot vērā 2007. gada 11. jūlija rezolūciju par finanšu pakalpojumu politiku laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam — Baltā grāmata (1) un jo īpaši tās 35. pantu,
ņemot vērā Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikumu 2003/361/EK attiecībā uz mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (2),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 20. jūlija paziņojumu par kopīgiem pasākumiem izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programma (COM(2005)0330),
ņemot vērā Komisijas 2005. gada 5. jūlija paziņojumu par kohēzijas politiku izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (COM(2005)0299),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. decembra paziņojumu “Dalībvalstis un reģioni, izmantojot ES kohēzijas politiku 2007.–2013. gadam, īsteno Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai” (COM(2007)0798),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 11. decembra paziņojumu “Priekšlikums 2008.–2010. gada Kopienas Lisabonas programmai” (COM(2007)0804),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) (3),
ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu ““Vispirms domāt par mazākajiem” Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act”” (COM(2008)0394),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) (4) un Komisijas 2008. gada 1. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko Direktīvā 2006/48/EK un Direktīvā 2006/49/EK izdara grozījumus attiecībā uz bankām, kas saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (COM(2008)0602),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (5),
ņemot vērā Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (6),
ņemot vērā Komisijas 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1535/2007 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības produktu ražošanas nozarē (7),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (8),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (9),
ņemot vērā 2008. gada 8. maija deklarāciju par mikrokredītu (10),
ņemot vērā EK līguma 192. panta otro daļu,
ņemot vērā Reglamenta 39. un 45. pantu,
ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Juridiskās komitejas, kā arī Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0041/2009),
A. |
tā kā Komisija kā mikrokredītu pašlaik definē aizdevumu EUR 25 000 vai mazākā apmērā un Ieteikumā 2003/361/EK noteikts, ka mikrouzņēmums ir uzņēmums, kurā nodarbināti mazāk nekā 10 darbinieki un kura kopējais gada apgrozījums vai gada bilance nepārsniedz EUR 2 000 000; tā kā šī definīcija nešķiet atbilstoša visu valstu tirgiem un nenosaka skaidru atšķirību ne starp mikrouzņēmumiem paredzētiem mikrokredītiem un mikroaizdevumiem, ne starp mikrokredītiem, kas paredzēti personām, kuras neatbilst banku noteiktajiem kritērijiem, un mikrokredītiem, kas paredzēti mikrouzņēmumiem, kuri šiem kritērijiem atbilst; |
B. |
tā kā apgrūtinātu pieeju atbilstīgam finansējumam bieži min kā nozīmīgu šķērsli uzņēmējdarbībai un potenciālais pieprasījums pēc mikrokredītiem Eiropas Savienībā, kas šobrīd netiek apmierināts, ir vērā ņemams; |
C. |
tā kā Komisija nav atbilstoši reaģējusi uz Parlamenta prasību, kas izvirzīta 2007. gada 11. jūlija rezolūcijā, proti, sagatavot mikrofinansēšanas rīcības plānu, koordinēt dažādus politikas pasākumus un optimāli izmantot paraugpraksi gan Eiropas Savienībā, gan trešās valstīs; |
D. |
tā kā Parlaments 2008. gadā jau otro gadu pēc kārtas apstiprināja, ka budžetā tiek iekļautas apropriācijas, lai finansētu izmēģinājuma projektu “Mikrokredītiem labvēlīgākas vides veicināšana Eiropas Savienībā”, un tā kā — lai gan iepriekš minētajā Komisijas 2007. gada 20. decembra paziņojumā šis aspekts nav minēts — šīs apropriācijas var lietderīgi iezīmēt, lai veidotu pašu kapitālu, kas var kalpot kā sākuma kapitāls; |
E. |
tā kā mikrokredīts pēc vairākiem parametriem atšķiras no parasta kredīta, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem paredzēta kredīta, un tā kā uzņēmumus, kas vēršas pēc parasta kredīta, vairumā gadījumu apkalpo visu iespējamo veidu finanšu iestādes, un tā kā jāpatur prātā nozīmīgais galīgais mērķis izveidot formālu finanšu sistēmu, kurā iekļautos visi pilsoņi; |
F. |
tā kā ar mikrokredītu ir saistītas augstākas darbības izmaksas aizdevuma nelielā apjoma, (pietiekamu) garantiju trūkuma un augstu izskatīšanas izmaksu dēļ; |
G. |
tā kā uzņēmējdarbībai mikrokredīta jomā raksturīgi novatoriski un subjektīvi elementi, piemēram, alternatīvas prasības garantijām vai garantiju neprasīšana, kā arī netradicionāla kredītspējas novērtēšana, un tā kā mikrokredītu bieži piešķir ne tikai peļņas gūšanas nolūkā, bet arī kohēzijas nodrošināšanas nolūkā, cenšoties (no jauna) integrēt sabiedrībā mazāk aizsargātas personas; |
H. |
tā kā mikrokredīti saskaņā ar to definīciju ir nelieli, bet to nozīmi palielina iespēja tos izmantot atkārtoti (jauna šāda aizdevuma piešķiršanas pēc iepriekšējā atmaksas), jo aizdevuma laiks parasti ir īss; tā kā mērķi vajadzētu būt atkal iekļaut šo kredītu saņēmējus tradicionālajā banku sistēmā; |
I. |
tā kā nodrošināt mikrokredītus vai sekmēt piekļuvi finansēm var daudzi pakalpojumu sniedzēji, piemēram, neformāli finanšu pakalpojumu sniedzēji (atļautie privātpersonu aizdevumi privātpersonām), biedru īpašumā esošas sabiedrības (piemēram, krājaizdevu sabiedrības), nevalstiskās organizācijas, pašpalīdzības un sociālās nodrošināšanas sabiedrības, vietējai attīstībai paredzētas finanšu iestādes, garantiju bankas un fondi, kā arī krājbankas, kooperatīvās un komercbankas, un tā kā šo dažādo pakalpojumu sniedzēju sadarbībai varētu būt pozitīvs efekts; |
J. |
tā kā ir nepieciešams atzīt unikālo struktūru, kas piemīt finanšu pakalpojumu sniedzējiem visā Eiropas Savienības teritorijā, piemēram, krājaizdevu sabiedrībām, kas ir nebanku finanšu iestādes, kuras izmanto biedru noguldījumus mikroaizdevumu sniegšanai, un šo unikālo struktūru dēļ tās nebūtu a priori jāizslēdz no attiecīgām mikrokredītu finansēšanas programmām; |
K. |
tā kā pašreizējā finanšu krīze un tās iespējamā ietekme uz ekonomiku kopumā liecina par sarežģītu finanšu produktu trūkumiem un nepieciešamību apsvērt veidus, kā uzlabot efektivitāti un izveidot visus iespējamos finansējuma nodrošināšanas kanālus laikā, kad uzņēmumiem samazinās kapitāla pieejamība likviditātes trūkuma dēļ, jo īpaši ekonomiski un sociāli mazāk attīstītajos reģionos, un vienlaikus uzsver to iestāžu nozīmi, kuru uzņēmējdarbība vērsta uz vietējo attīstību, kurām ir spēcīga piesaiste vietējai sabiedrībai un kuras sniedz visaptverošus banku pakalpojumus visiem ekonomikas jomas dalībniekiem; |
L. |
tā kā būtu jāveicina uzņēmējdarbība; |
M. |
tā kā būtu jādara viss iespējamais, lai mazinātu regulējuma slogu mikrouzņēmumiem līdz stingri noteiktam minimumam, un Komisija ir aicināta attiecīgi rīkoties; |
N. |
tā kā procentu likmju robežas attur aizdevējus no mikrokredīta sniegšanas, ja šādi ierobežojumi traucē tiem segt ar aizdevumu saistītās izmaksas; |
O. |
tā kā mikrokredīta atbalstam būtu jāierāda ievērojama vieta pārskatītajā Lisabonas stratēģijā; |
P. |
tā kā ievērojamā skaitā gadījumu tiem, kuri vēlētos piekļūt ES kohēzijas politikā paredzētajam finansējumam, lai izveidotu mazus ģimenes uzņēmumus, varētu būt grūtības nodrošināt nepieciešamo līdzfinansējumu; |
Q. |
tā kā Eiropas mikrokredīta iniciatīvā galvenā uzmanība ir jāpievērš mazāk aizsargātām personām, kas vēlas izveidot mikrouzņēmumu, piemēram, (ilgtermiņa) bezdarbniekiem, no sociālajiem pabalstiem atkarīgajiem, imigrantiem, etniskajām minoritātēm, piemēram, romiem, personām, kas darbojas neformālajā ekonomikā vai dzīvo atpalikušos lauku reģionos, kā arī sievietēm; |
R. |
tā kā ir nepieciešama publiskā sektora dalība uzņēmējdarbībā mikrokredīta jomā, lai gan ir jānodrošina pēc iespējas lielāka privātu dalībnieku iesaistīšanās; |
S. |
tā kā pastāv vairākas ES iniciatīvas, kas ietver mikrokredītu atbalsta elementus, un būtu vēlama pilnīgāka un mērķtiecīgāka pieeja, apvienojot šādas iniciatīvas vienotā sistēmā; |
T. |
tā kā mikrouzņēmumu dibinātājiem pieeja uzņēmējdarbības atbalstam (piemēram, apmācībai, individuālai apmācībai un veiktspējas palielināšanai) ir ļoti būtiska un mikrokredīta ņēmējiem obligāti būtu jāiziet apmācība, un tā kā patērētāju izglītošanai finanšu jautājumos un atbildīgai kreditēšanai būtu jāieņem nozīmīga vieta visu mikrofinanšu iestāžu politikā; |
U. |
tā kā potenciālajiem mikrokredītu saņēmējiem vajadzīgas pienācīgas juridiskas konsultācijas attiecībā uz inter alia kredītlīguma noslēgšanu, uzņēmējdarbības veidošanu, parādu piedzīšanu, intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību iegūšanu un izmantošanu, īpaši tad, ja attiecīgais mikrouzņēmums paredzējis vai tam ir iespējas īstenot uzņēmējdarbību citā Eiropas Savienības dalībvalstī; |
V. |
tā kā pieeja potenciālo kredīta ņēmēju kredītvēsturei atvieglotu mikrokredīta piešķiršanu; |
W. |
tā kā ir jāveicina pētniecība un paraugprakses apmaiņa mikrokredīta jomā, piemēram, attiecībā uz novatoriskām mikrokredīta piešķiršanas, garantēšanas un riska novēršanas metodēm, kā arī to, cik lielā mērā šāda pieeja darbojas Eiropas Savienībā un kādas ir tās mērķgrupas; |
X. |
tā kā ir jāizskata starpnieku loma, lai novērstu ļaunprātīgu darbību, kā arī lai apsvērtu alternatīvus veidus, kā radīt aizdevumu ņēmēju uzticēšanos (piemēram, izmantojot interesentu atbalsta grupas); |
Y. |
tā kā būtu jāizveido ES pamatsistēma nebanku MFI un Komisijai būtu jāizveido mikrokredīta atbalsta mehānisms, kurš ir neitrāls attiecībā pret visiem mikrokredītu sniedzējiem; |
Z. |
tā kā personām, kurām nav pastāvīgas adreses vai personu apliecinošu dokumentu, nevajadzētu liegt mikrokredīta saņemšanas iespēju, pamatojoties uz tiesību aktiem, kas vērsti pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorismu; |
AA. |
tā kā būtu jāpielāgo EK noteikumi konkurences jomā, lai mazinātu šķēršļus mikrokredīta piešķiršanai; |
AB. |
tā kā EK publiskā iepirkuma noteikumiem būtu jānodrošina atbalsts mikrokredīta ņēmējiem, |
1. |
prasa Komisijai, pamatojoties uz EK līguma 44. pantu, 47. panta 2. punktu vai 95. pantu, iesniegt Parlamentam likumdošanas priekšlikumu vai priekšlikumus par jautājumiem, kas risināti turpmāk tekstā minētajos sīki izstrādātajos ieteikumos; |
2. |
apstiprina, ka šajos ieteikumos ir ievērots subsidiaritātes princips un pilsoņu pamattiesības; |
3. |
uzskata, ka prasītā priekšlikuma vai priekšlikumu finansiālā ietekme attiecīgā gadījumā ir jāsedz no ES budžeta līdzekļiem; |
4. |
uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un pievienotos sīki izstrādātos ieteikumus nosūtīt Komisijai un Padomei, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
(1) OV C 175 E, 10.7.2008., 392. lpp.
(2) OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.
(3) OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.
(4) OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.
(5) OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.
(6) OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.
(7) OV L 337, 21.12.2007., 35. lpp.
(8) OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.
(9) OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.
(10) Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0199.
Otrdiena, 2009. gada 24. marts
PIELIKUMS
PIELIKUMS REZOLŪCIJAI: DETALIZĒTI IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU
1. 1. ieteikums — izpratnes par mikrokredītu veicināšana
Eiropas Parlaments uzskata, ka tiesību aktam, kas ir jāpieņem, būtu jāregulē turpmāk minētie jautājumi.
a) |
Komisijai jānodrošina mikrokredīta jēdziena ieviešana attiecīgajos statistikas datos un tiesību aktos par finanšu iestādēm. Mikrokredītu statistikā jāņem vērā dalībvalstu dati par IKP uz vienu iedzīvotāju, kā arī jānošķir pašnodarbinātas personas vai ģimenes uzņēmumi no uzņēmumiem, kas nodarbina ģimenei nepiederošas personas, lai nodrošinātu pirmās kategorijas pozitīvu diskrimināciju; |
b) |
Komisijai būtu jāaicina dalībvalstis standartizēt statistikas datu attēlošanu saistībā ar mikrokredītu piešķiršanu, tai skaitā datu vākšanu un analīzi, sadalot tos pēc kredītu ņēmēju dzimuma, vecuma un etniskās izcelsmes; |
c) |
Komisijai jāizstrādā saziņas stratēģija, lai veicinātu pašnodarbinātību kā alternatīvu iztikas pelnīšanas veidu un it īpaši kā mazāk aizsargātu grupu iespēju izkļūt no bezdarba; |
d) |
Komisijai būtu jāaicina dalībvalstis piemērot nodokļu atvieglojumus privātā sektora līdzdalībai mikrokredītu nodrošināšanā; |
e) |
Komisijai būtu jāaicina dalībvalstis ierobežot procentu likmju robežu piemērošanu patēriņa kredītiem; taču dalībvalstīm jābūt iespējai piemērot mehānismu, ar kuru var nepieļaut ārkārtīgi augstu procentu likmju izmantošanu; |
f) |
Komisijai, ņemot vērā pēdējo augsta riska kredītu tirgus krīzi, būtu jāizvērtē tiešā mikrokredīta formāta priekšrocības un trūkumi salīdzinājumā ar iespējām, ko piedāvā ar vērtspapīriem nodrošināts kredīts; |
g) |
Komisijai būtu jāprasa, lai dalībvalstis gada pārskatos par valsts reformu programmām saistībā ar pārskatītajā Lisabonas stratēģijā ietvertajām izaugsmes un nodarbinātības integrētajām pamatnostādnēm veic īpašu analīzi un ziņo par centieniem un rezultātiem mikrokredīta jomā. Komisijai īpaši jāpievēršas mikrokredītiem ikgadējā progresa ziņojumā. |
2. 2. ieteikums — ES finansējums
Eiropas Parlaments uzskata, ka tiesību aktiem, kas ir jāpieņem, būtu jāregulē turpmāk minētie jautājumi:
a) |
Komisijai būtu jānodrošina projektu (līdz)finansēšana šādos gadījumos, ja finansējums īpaši paredzēts, lai veicinātu mikrokredīta pieejamību visām personām un uzņēmumiem, kuriem nav tiešas piekļuves kredītam un kurus dalībvalsts definējusi savos tiesību aktos kā mazāk aizsargātas mērķgrupas (piemēram, romi, imigranti, atpalikušos lauku rajonos dzīvojošas personas, personas, kurām nav stabila darba, kā arī sievietes):
|
b) |
lai izvairītos no darbību pārklāšanās, Komisijai:
|
3. 3. ieteikums — saskaņota ES pamatsistēma banku un nebanku MFI
Eiropas Parlaments uzskata, ka tiesību aktam, kas ir jāpieņem, būtu jāregulē turpmāk minētie jautājumi.
Komisijai būtu jāizstrādā tiesību aktu priekšlikumi, lai nodrošinātu ES mēroga pamatsistēmu banku un nebanku MFI. Nebanku MFI paredzētajā pamatsistēmā būtu jāietver:
a) |
skaidra mikrokredītu sniedzēju definīcija, paredzot, ka tie neprasa depozītus un tādēļ nav uzskatāmi par finanšu iestādēm Direktīvas 2006/48/EK izpratnē; |
b) |
spēja nodarboties tikai ar kreditēšanu; |
c) |
spēja aizdot tālāk; un |
d) |
saskaņoti noteikumi, kuros ņemti vērā riska faktori, attiecībā uz apstiprināšanu, reģistrāciju, pārskatu sniegšanu un konsultatīvu uzraudzību. |
4. 4. ieteikums — Direktīva 2005/60/EK
Eiropas Parlaments uzskata, ka tiesību aktiem, kas ir jāpieņem, būtu jāregulē turpmāk minētie jautājumi.
Komisijai, pārskatot Direktīvu 2005/60/EK un noteikumos par klienta uzticamību iekļaujot īpašu atbrīvojumu, jānodrošina, ka direktīvas noteikumi neveido šķēršļus, kas personām bez pastāvīgas adreses vai personu apliecinošiem dokumentiem liedz saņemt mikrokredītu.
5. 5. ieteikums — EK konkurences noteikumi
Eiropas Parlaments uzskata, ka tiesību aktam, kas ir jāpieņem, būtu jāregulē turpmāk minētie jautājumi.
a) |
Komisijai, pārskatot de minimis noteikumus, būtu jāparedz:
|
b) |
Komisijai tiesību aktos būtu jānosaka, ka mikrokredītu sniedzēju nozīme un attiecīgā gadījumā valsts atbalsts, ko šādas iestādes saņem, atbilst EK konkurences noteikumiem; |
c) |
Komisijai būtu jāīsteno noteikumi, kas ļauj publiskā iepirkuma procedūrā dot priekšroku precēm vai pakalpojumiem, ko nodrošina mikrokredīta ņēmēji. |