EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014PC0085
Proposal for a COUNCIL RECOMMENDATION on European Tourism Quality Principles
Priekšlikums PADOMES IETEIKUMS par Eiropas tūrisma kvalitātes principiem
Priekšlikums PADOMES IETEIKUMS par Eiropas tūrisma kvalitātes principiem
/* COM/2014/085 final - 2014/ () */
Priekšlikums PADOMES IETEIKUMS par Eiropas tūrisma kvalitātes principiem /* COM/2014/085 final - 2014/ () */
PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1. Vispārīga
informācija Tūrisms ir trešā lielākā
sociālekonomiskā nozare ES pēc tirdzniecības un sadales un
celtniecības nozarēm, ņemot vērā ieguldījumu IKP
un nodarbinātībā. Tā ir viena no retajām tautsaimniecības
nozarēm, kurā, neskatoties uz grūtībām ekonomikas un
finanšu jomā, novērojama pastāvīga izaugsme,
tādējādi tai ir liels potenciāls sekmēt ES
stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai ES
ekonomikas izaugsmei — "Eiropa 2020" — īstenošanu. Šīs nozares 1,8 miljoni
uzņēmumu (galvenokārt MVU)[1],
kuros nodarbināti apmēram 3,3 % no kopējā ES
darbaspēka (proti, apmēram 8 miljoni darbavietu), rada ap
2,9 % no ES IKP. Tā kā ar tūrismu ir saistītas
arī citas nozares[2],
tās netiešais ieguldījums IKP ir vēl lielāks: pēc
aplēsēm tūrisms nodrošina apmēram 8,5 % no
kopējā darbavietu skaita (nodarbinot aptuveni 18,8 miljonus
iedzīvotāju) un veido apmēram 7,9 % no Eiropas Savienības
IKP[3]. Neskatoties uz
pieaugošo konkurenci, ko rada citi pasaules reģioni, ES ir tūristu
iecienītākais galamērķis pasaulē —
2011. gadā to apmeklēja 384,8 miljoni ārvalstu
tūristu[4]. Līdz ar Lisabonas līguma
pieņemšanu ES ir piešķirtas pilnvaras papildināt
dalībvalstu darbības tūrisma nozarē, jo īpaši
saistībā ar Savienības uzņēmumu konkurētspējas
veicināšanu šajā jomā[5]. Reaģējot uz jaunajām
pilnvarām un jaunu pasākumu nepieciešamību ES izaugsmes
stimulēšanai, Komisija 2010. gadā pieņēma paziņojumu
par jaunām Eiropas tūrisma nozares politiskajām
pamatnostādnēm[6].
Tajā iezīmēts vērienīgs darbību kopums, kuru
mērķis ir a) stimulēt Eiropas tūrisma nozares
konkurētspēju; b) veicināt ilgtspējīga,
atbildīga un uz kvalitāti vērsta tūrisma
attīstību; c) stiprināt Eiropas kā
ilgtspējīgu un kvalitatīvu tūrisma maršrutu kopuma
tēlu un atpazīstamību un d) maksimāli uzlabot ES
politikas virzienu un finanšu instrumentu potenciālu tūrisma
attīstībā. Komisijas
paziņojumā norādītajā 13. darbībā
ir skaidri paredzēts izstrādāt Eiropas marķējumu
"Kvalitatīvs tūrisms", "pamatojoties uz valstu
pašreizējo pieredzi, lai uzlabotu patērētāja drošību
un uzticēšanos tūrisma produktam un lai tūrisma
profesionāļus apbalvotu par patiesiem centieniem uzlabot tūrisma
pakalpojumu kvalitāti un klientu apmierinātību". Atbildot uz šo paziņojumu, Eiropas Parlaments
aicināja Komisiju "[...] sadarbībā ar tūrismā
iesaistītajām personām novērtēt "Eiropas
tūrisma kvalitātes zīmes" praktisko iespējamību,
[...] lai papildus valstu marķējumam izveidotu vienotu
marķējumu, ko varētu atzīt pēc
brīvprātīgas akreditācijas principa ("opt-in")"[7]. 2009. gadā veiktajā pētījumā par ES
tūrisma nozares konkurētspēju tika konstatēts, ka, kaut
arī kopējais ārvalstu tūristu skaits Eiropā
joprojām pieaug, pēdējā laikā Eiropa savu tirgus
daļu zaudē jauniem, interesantiem galamērķiem pasaulē.
Turklāt tūrisma nozari spēcīgi ietekmē
globalizācija, internets un patērētāju strauji
mainīgā uzvedība, kā arī pieaugošās bažas par
ietekmi uz vidi, ko rada ar tūrismu saistītas darbības[8]. Tirgū, kur konkurence arvien pieaug, kvalitāte
tūrisma nozares uzņēmumiem ir kļuvusi vēl
nozīmīgāka, un tie vēl spēcīgāk
apzinās, cik lielas priekšrocības konkurētspējas
uzlabošanā sniedz kvalitāte. Tādēļ ir būtiski, ka
tūristiem ir pieejama uzticama, aktuāla, precīza un
atbilstīga informācija par konkrēta tūrisma pakalpojuma
kvalitāti, lai būtu iespējams atšķirt konkurējošus
produktus un izdarīt apzinātu izvēli. Tas var būt īpaši aktuāli gadījumos,
kad tūristi ierodas no citas ES dalībvalsts un saskaras ar
grūtībām, ko rada valodu problēmas, ja informācija nav
pieejama patērētājam saprotamā valodā. Turklāt, ņemot vērā pašreizējo
ekonomikas krīzi, ES jādara viss iespējamais, lai
piesaistītu trešo valstu tūristus. ES ir ārkārtīgi
svarīgi nodrošināt, lai šie tūristi varētu paļauties
uz to, ka viņi visā ES saņems noteiktas kvalitātes pakalpojumus. Patērētājiem sniegtā informācija
par tūrisma pakalpojumu kvalitāti ir svarīgs aspekts trešo
valstu tūristu piesaistīšanā, un tā ir milzīgs un
līdz šim lielākoties neizmantots potenciāls attiecībā
uz tūristu plūsmas palielināšanu uz ES galamērķiem un
ES tūrisma konkurētspējas paaugstināšanu. Ārvalstu
viesu tēriņi 2011. gadā sasniedza 330,44 miljardus
eiro. Saskaņā ar jaunākajām aplēsēm
2022. gadā šie rādītāji varētu pieaugt līdz
20,4 miljoniem darbvietu un 427,31 miljardam eiro[9]. Tādēļ, lai palīdzētu Eiropai
saglabāt pasaulē iecienītākā galamērķa
statusu, pašreizējā iniciatīva jāskata arī kopā
ar Komisijas iniciatīvu par Eiropas popularizēšanu trešās
valstīs[10]
un iniciatīvu "Tūrisma galamērķis
2020. gadā — Eiropa"[11],
kā arī ar ES vīzu politiku[12],
kas sekmē trešo valstu pilsoņu došanos uz ES[13]. 1.2. Pašreizējais
stāvoklis Pašlaik ES līmenī nav īpašu tiesību
aktu, kas reglamentētu patērētājiem sniegto
informāciju par tūrisma pakalpojumu kvalitāti[14]. Atsevišķi pieejamie informatīvie
līdzekļi, piemēram, tiešsaistes novērtēšanas un
salīdzināšanas tīmekļa vietnes, patērētājiem
var palīdzēt pieņem lēmumu, ja vien norādītā
informācija ir pārredzama un uzticama. Dažas dalībvalstis savās teritorijās
brīvprātīgi izmanto valsts, reģionāla mēroga vai
vietējas kvalitātes shēmas. Vēl pastāv arī
dažnedažādas reģionālās, valstu vai starpvalstu nozares
iniciatīvas, kuras galvenokārt ir vērstas uz
attiecīgajām tūrisma apakšnozarēm vai ģeogrāfiskajam
apvidum raksturīgajiem pakalpojumu kvalitātes aspektiem. Kā jau tika apstiprināts tirgus
analīzē, kas ir pievienota šim priekšlikumam un kas tika veikta
saistībā ar politikas risinājumu novērtējumu[15], šīs
kvalitātes shēmas pēc to salīdzināšanas, ņemot
vērā nozares un ģeogrāfisko aptvērumu,
pārvaldību, izvērtēšanas metodiku un novērtējuma
kritērijus, ir ārkārtīgi daudzveidīgas un līdz ar
to nav konsekventas. Lielais pieejamo privātā un publiskā sektora
kvalitātes shēmu skaits un daudzveidība rada
ārkārtīgi sadrumstalotu tirgu tūrisma pakalpojumu
kvalitātes novērtēšanas jomā. Šīs sadrumstalotības
rezultātā pārrobežu tūristiem netiek sniegta konsekventa
informācija, kas palīdzētu vieglāk saprast, uz ko šīs
dažādās kvalitātes shēmas attiecas, un izvēlēties
starp konkurējošiem pakalpojumiem. Tas rada neskaidrības. Līdz
ar to tiek ierobežota kvalitātes shēmu spēja efektīvi
informēt patērētājus par piedāvāto tūrisma
pakalpojumu kvalitātes līmeni, kas savukārt
patērētājiem neļauj izdarīt apzinātu izvēli,
jo īpaši ceļojot uz citu dalībvalsti vai ierodoties no
trešām valstīm. Tādējādi no tām labumu
negūst tie uzņēmumi (iespējams, ar izvēles
priekšrocībām vai labāku reputāciju), kuri iegulda
kvalitātē. Šīs situācijas dēļ tūrisma
nozare, jo īpaši MVU, kuriem ir ierobežoti finanšu līdzekļi,
nevēlas to darīt. Rezultātā ES tūrisma nozarei ir
liegta iespēja pilnībā kapitalizēt savas
konkurētspējas priekšrocības pakalpojumu kvalitātes
jomā un īstenot ekonomikas potenciālu, sekmējot
piedāvāto pakalpojumu kvalitātes pamanāmību. Līdz
šim tūrismā ieinteresētās personas ir veiksmīgi
sadarbojušās ES līmenī, lai visā ES mazinātu
nekonsekvenci starp pašreizējām vai turpmākajām
kvalitātes shēmām, un nav nekādu pazīmju par to, ka
drīzumā tiks izveidota kāda privātā vai publiskā sektora
iniciatīva, kas šo situāciju uzlabotu. Tādēļ
tirgus sadrumstalotības jautājums ir steidzami jārisina
vairākos līmeņos. Pašreizējā kvalitātes
novērtēšanas sistēmu sadrumstalotība rada neskaidrības
un var negatīvi ietekmēt Eiropas tūrisma konkurētspēju. 2. APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI 2.1. Apspriešanās process Pēc 2010. gada paziņojuma
pieņemšanas Komisija ar dalībvalstu un nozarē ieinteresēto
personu palīdzību sāka apkopot informāciju par
pieejamajām kvalitātes shēmām. 2011. gadā tika
rīkoti divi semināri informācijas apmaiņai par
līdzšinējo pieredzi un ieceru apmaiņai par, iespējams,
kopīgiem tūrisma pakalpojumu kvalitātes principiem.
2011. gada sākumā Komisija izveidoja neoficiālu ekspertu
grupu, kurā piedalījās spēkā esošo publiskā un
privātā sektora kvalitātes shēmu
pārvaldītāji, kā arī patērētāju
pārstāvji ar mērķi palīdzēt izstrādāt
konceptuālu projektu. Lielākā daļa ieinteresēto
personu, kas piedalījās šajos semināros un
neoficiālajā ekspertu grupā, piekrita, ka ES
iniciatīvā būtu jāievēro augšupēja pieeja, kurai
būtu jābalstās uz jau izveidotajām un turpmākajām
dalībvalstu un nozares iniciatīvām, kuras būtu
jāatbalsta. Tomēr ieinteresētās personas pauda dažādus
viedokļus par to, kas kopīgajos principos būtu jāiekļauj.
Turklāt ieinteresēto personu vidū dažādus viedokļus
izraisīja arī vides ilgtspējas jautājumu iekļaušana
šajos principos. 2011. gada septembrī–oktobrī
notika mērķorientēta apspriešanās ar nolūku iegūt
viedokli no plašāka ieinteresēto personu loka, kurā ietilpa
galvenās Eiropas tūrisma asociācijas un federācijas,
saistītās nozares asociācijas, patērētāju
organizācijas, kā arī dalībvalstu iestādes.
Ieinteresēto personu nostāja šajā apspriešanā bija
tāda pati, kā iepriekš minētajos sākotnējos semināros. Apspriedes ar dalībvalstīm notika
arī Komisijas Tūrisma padomdevēja komitejas regulāro
sanāksmju laikā, kurās tās pauda atšķirīgus
viedokļus: dažas dalībvalstis pauda spēcīgu atbalstu
iniciatīvai, taču nepiekrita tam, ka valsts pārvaldes
iestādēm uzliek par pienākumu iesaistīties ES
iniciatīvas pārvaldīšanā, galvenokārt to pamatojot ar
neatbilstību subsidiaritātes principam un juridiskā pamata
ierobežojumiem, kā arī ar valstu iestāžu ierobežotajiem
resursiem. Lai paplašinātu konsultācijas ar
ieinteresētajām personām un apkopotu zinātību,
Komisija 2012. gada janvārī rīkoja atklātu konferenci.
Konferences dokumentācija un ziņojums ir pieejams Komisijas
tīmekļa vietnē[16].
Diskusijas konferencē neliecināja, ka privāto un publisko
ieinteresēto personu viedoklis un nostāja būtu mainījusies. Laikā no 2012. gada maija līdz
jūlijam tika veikta sabiedriskā apspriešana, izmantojot
Uzņēmējdarbības un rūpniecības
ģenerāldirektorāta tīmekļa vietni par Eiropu
"Jūsu balss Eiropā", un plašam privāto un publisko
ieinteresēto personu lokam, tostarp dalībvalstu
pārstāvjiem, tika nosūtīti e-pasti. Profesionālās
asociācijas un federācijas un valsts pārvaldes iestādes
veidoja 90 % no vairāk nekā 150 respondentu. Atlikušie
10 % bija tūrisma uzņēmumi, no kuriem divas trešdaļas
piedalās kvalitātes shēmā. Apspriežu procesā
aktīvi piedalījās arī tūrisma nozares arodbiedrības
un patērētāju pārstāvji. Lielākā daļa
respondentu piekrita Komisijas norādītajai problēmai un
nepieciešamībai šajā jomā izveidot ES iniciatīvu. Šīs
sabiedriskās apspriešanas rezultāti ir publicēti Komisijas
tīmekļa vietnē[17]. Līdz ar politikas risinājumu izvērtējumu
tika veikts konteksta pētījums par uzņēmumu pieredzi
attiecībā uz dalību kvalitātes shēmā, kur
spēkā esošo kvalitātes shēmu pārvaldītāju un
tajā iesaistīto uzņēmumu ieguldījums sniedza
noderīgu ieskatu ierosinātās iniciatīvas ietekmes
novērtējumā[18]. 2.2. Politikas risinājumu
novērtējums Komisija novērtēja dažādus
politikas risinājumus, lai uzlabotu spēkā esošo un turpmāko
kvalitātes shēmu konsekvenci un rezultātā šo
informāciju sniegtu patērētājiem. Kopumā tika izskatīti septiņi
politikas risinājumi, no kuriem četri tika izanalizēti
novērtējumā. Starp tiem bija risinājums politiku
nemainīt un risinājums, kas ietvēra nozares īstenotu
pašregulāciju, un divi risinājumi, kas ietvēra ES
iesaistīšanos. Pēdējos divos risinājumos tika
analizēta ietekme, kādu radītu konkrētu principu ietveršana
koncepcijā, piemēram, tādu, kas ir saistīti ar vides
ilgtspējas aspektiem. Katra risinājuma aplēstā ietekme uz
ekonomiku, sociālo un vides jomu tika novērtēta, pamatojoties uz
to, cik efektīvi tās īsteno politikas mērķus,
kāda ir to rentabilitāte un konsekvence ar citām ES
politikām. Šajā novērtējumā
īpaša uzmanība bija vērsta uz faktu, ka nozares
līdzdalība jebkurā no iespējām — vai tā
būtu pašregulācijas ierosināšana, vai ES intervence — būtu
brīvprātīga. Tika rūpīgi apsvērta arī
Eiropas tūrisma unikālā un daudzveidīgā
piedāvājuma saglabāšana, jo īpaši ņemot vērā
to tūrisma apakšnozaru lielo dažādību, kurām varētu
piemērot Eiropas pakalpojumu kvalitātes principus. Šajā novērtējumā
priekšroka nav dota vienam konkrētam risinājumam, jo pēc to
salīdzināšanas tika konstatēts, ka tie ir
līdzvērtīgi gan efektivitātes, gan konsekvences
ziņā — tas attiecas gan uz risinājumu, kas ietvēra
tikai ar pakalpojumu kvalitāti saistītus principus, gan to, kurā
informācija tika papildināta ar citiem aspektiem, piemēram,
vides ilgtspēju. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI 3.1. Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir LESD 195. un
292. pants. 3.2. Subsidiaritātes un
proporcionalitātes princips LESD 195. pantā ir paredzēts,
ka ES "papildina dalībvalstu darbības tūrisma nozarē,
jo īpaši, lai veicinātu Savienības uzņēmumu
konkurētspēju šajā jomā". Saskaņā ar
subsidiaritātes principu ierosinātais ES pasākums būtu
brīvprātīgs. Ierosinātā iniciatīva neizslēdz
nevienu no dalībvalsts vai nozares izveidotajām
iniciatīvām. Pamatojums ES līmeņa darbībai
izriet no problēmas pārnacionālajām iezīmēm. Tas
ir novērojams pārrobežu gadījumā, kad tūrisma
pakalpojumi tiek sniegti valstī, kurā tūrists nedzīvo,
tādējādi ierobežojot to pievienoto vērtību, ko kvalitātes
shēmas var sniegt pārrobežu ceļotājiem, un tas vēl
vairāk attiecas uz ceļotājiem, kuri ES ierodas no trešām
valstīm. Pašreizējā situācija (kā
aprakstīts 1.2. punktā) Eiropas tūrisma pakalpojumu
kvalitātes novērtēšanas jomā ES nozarē neveicina
atbilstīga līmeņa konkurences apstākļus. Nekonsekvence
starp valstu un reģionālajām tūrisma pakalpojumu
kvalitātes novērtēšanas shēmām rada neskaidrības
patērētājiem un šķēršļus iekšējam tirgum. Dalībvalstīm ir ierobežota vara un
apmērs, kādā tās var rīkoties vienas pašas, cenšoties
uzlabot visā ES piedāvāto tūrisma pakalpojumu
kvalitātes konsekvenci. Līdz šim dalībvalstis nav uzsākušas
tūrisma kvalitātes principu pārrobežu koordināciju, un nav
pazīmju par to, ka tās to plāno darīt nākotnē.
Tā kā valstīs spēkā esošo publisko shēmu skaits
pašlaik ir neliels, tāda sadarbība jebkurā gadījumā
neradītu ārkārtīgi lielu pārrobežu sadarbību.
Turklāt atsevišķas dalībvalstis pašlaik nevarētu uzlabot
citās dalībvalstīs spēkā esošu privātu
shēmu konsekvenci. Tādēļ ES rīcība ir
nepieciešama un pamatota. Turklāt nozares
īstenotās darbības pat starptautiskā līmenī
attiecas tikai uz konkrētu apakšnozari (vai varbūt dažām
saistītām nozarēm), taču tās nav patiesi
horizontālas. Rezultātā patērētājiem tiek
piedāvāta nekonsekventa informācija, kā arī tiek
ierobežota kvalitātes shēmu informatīvā spēja un
uzņēmumi, kuri tajā piedalās ES pārrobežu
kontekstā, un attiecībā uz tūristiem no trešām valstīm.
Nav paredzams, ka šī situācija mainīsies, tādēļ
ir nepieciešama ES līmeņa rīcība. Aptvēruma dēļ ES ir
labākas iespējas risināt iepriekš minētās nozaru un
ģeogrāfiskās sadrumstalotības problēmas. ES
regulējums, kura mērķis ir atbalstīt
vispārējās intereses saistībā ar Savienības
tūrisma nozares konkurētspējas veicināšanu, būtu
efektīvāks pārrobežu pamanāmības un uzticamības
ziņā. To var panākt, papildinot darbu, ko jau veikuši
publiskā un privātā sektora tūrisma nozares
dalībnieki, iedrošinot viņus un radot labvēlīgu vidi sadarbības
veidošanai. Eiropas tūrisma nozares kvalitātes principus var veiksmīgāk
popularizēt ar ES darbību gan dalībvalstīs, gan
attiecībā uz ceļotājiem no trešām valstīm,
kā daļu no kopējās ES veicināšanas
stratēģijas tūrisma jomā. ES līmenī
koordinētas plaša mēroga darbības pievienoto vērtību
ir apstiprinājusi nepārprotami lielākā daļa
ieinteresēto personu. Visbeidzot, šis priekšlikums
ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Šī
iniciatīva tika izstrādāta, ņemot vērā izmaksu
ierobežojumus, kas ir nepieciešami, lai sasniegtu šīs politikas mērķus.
Ierosināto kvalitātes principu piemērošanai galvenokārt
nepieciešamas organizatoriskas pārmaiņas, kas ietver ierobežotus
ieguldījumus, kurus paredzēts izlīdzināt ar
priekšrocībām, kas gūtas no lielākas patērētāju
apmierinātības un papildinošām ES darbībām. Lai nodrošinātu
dalībvalstu kompetenču ievērošanu, tās tiek aicinātas
sadarbībā ar Komisiju savā teritorijā koordinēt,
pārraudzīt un veicināt Eiropas tūrisma kvalitātes
principu piemērošanu. Pateicoties minētajiem pasākumiem,
šajā priekšlikumā ir pienācīgi ievērots
subsidiaritātes princips. 3.3. Priekšlikuma teksts 3.3.1. Priekšmets un mērķi Šajā priekšlikumā
izklāstītos Eiropas tūrisma kvalitātes principus
piemēro tiem tūrisma pakalpojumiem, kurus Savienībā
nepastarpināti piedāvā patērētājiem, un tos
ieteicams ievērot tām publiskā un privātā sektora
organizācijām, kuras sniedz pakalpojumus tūrisma jomā. Šīs iniciatīvas
mērķis ir uzlabot patērētājiem sniegto
informāciju par tūrisma pakalpojumu kvalitāti, jo īpaši
tiem, kuri ceļo uz citu dalībvalsti vai ierodas no trešās
valsts, sniedzot iespēju tūristiem, kuru prioritāte ir
kvalitāte, izdarīt apzinātu izvēli. Tas savukārt
nodrošina spēcīgākus stimulus, lai ES tūrisma nozares
uzņēmumi, jo īpaši MVU, turpinātu ieguldīt
kvalitātē. To darot, mērķis ir ES līmenī uzlabot
tūrisma kvalitātes konsekvenci, izveidojot Eiropas principus, kas
būtu jāievēro tūrisma organizācijām. Šie principi
ir izstrādāti saskaņā ieinteresēto personu
ierosinātajiem kritērijiem un tika novērtēti
atklātā apspriešanā. Praktiskais mērķis ir līdz
iniciatīvas pārskatīšanai panākt, ka Eiropas tūrisma
kvalitātes principus ES ievēro ievērojams skaits tūrisma
organizāciju. Šai iniciatīvai būs daudzpusēja
pievienotā vērtība: a) tūrisma organizācijas,
kuras ievēro šos principus, gūs labumu no veicināšanas un
informētības sekmēšanas pasākumiem, kurus veiks Komisija.
Tas veicinās pamanāmību, kas savukārt uzlabos iespēju
pievērst patērētāju uzmanību un sniegs iespēju
paplašināt darbību uz tādiem tirgiem, kurus citādi šie
uzņēmumi nevarētu sasniegt, jo īpaši trešās
valstīs; b) pievienotā vērtība
patērētājiem būs apstiprinājums, ka jebkurā
dalībvalstī, kurā viņi atrodas, tiks izpildīti
konkrēti Eiropas kvalitātes principi. Visbeidzot, Eiropas
tūrisma pakalpojumu augstās kvalitātes izcelšana un
uzsvēršana sekmēs kopējo ES stratēģiju par lielāka
tūristu skaita piesaistīšanu no Eiropas un trešām valstīm, papildinot
centienus atvieglot vīzas prasības tūristiem no trešām
valstīm, kā arī iezīmējot Eiropu kā
ilgtspējīgu un kvalitatīvu galamērķu kopumu. Visbeidzot, tā sekmēs nozares
konkurētspējas uzlabošanos un palielinās tās spēju
radīt ekonomikas izaugsmi un darbvietas, kas nāks par labu
dalībvalstīm un ES tautsaimniecībai kopumā. 3.3.2. Eiropas
tūrisma kvalitātes principu piemērošana Nozaru un
ģeogrāfiskais aptvērums Lai uzlabotu tūrisma pakalpojumu
kvalitātes konsekvenci visā ES, visām tām publiskā un
privātā sektora organizācijām, kuras darbojas valsts,
reģionu, vietējā vai starptautiskajā līmenī un
patērētājiem piedāvā tūrisma pakalpojumus
Savienībā, var piemērot Eiropas tūrisma kvalitātes
principus, tos neattiecinot tikai uz atsevišķām apakšnozarēm. Koordinācija, pārraudzība
un veicināšana Saskaņā ar subsidiaritātes
principu dalībvalstis tiks aicinātas savās teritorijās
koordinēt, pārraudzīt un veicināt Eiropas tūrisma
kvalitātes principus. Dalībvalstis arī tiks lūgtas
savstarpēji sadarboties attiecībā uz transnacionālajām
tūrisma organizācijām. Tās arī tiks aicinātas
sadarboties ar Komisiju Tūrisma padomdevēja komitejas ietvaros, lai
sekmētu iniciatīvas pārraudzību un novērtēšanu,
ko cita starpā var veikt ar īpašu aptauju, kas paredzēta
dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem un
patērētājiem. Uzņēmumu konkurētspējas un
mazo un vidējo uzņēmumu programmā 2014.–2020. gadam (COSME)
ir noteikts konkrēts mērķis uzlabot
Savienības tūrisma nozares uzņēmumu
konkurētspējas un ilgtspējas pamatnosacījumus. Lai uzlabotu Eiropas kā ilgtspējīga, atbildīga un
kvalitatīva galamērķa tēlu un profilu, Komisija veiks
informēšanas, komunikācijas un veicināšanas darbības,
tostarp izveidos īpašu tīmekļa vietni, kurā tiks sniegta
informācija par Eiropas tūrisma kvalitātes principiem. Komisija
arī sekmēs labākās prakses un pieredzes apmaiņu. 3.3.3. Novērtēšana Šī ieteikuma īstenošanu
paredzēts novērtēt trīs gadus pēc tā
publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī. Komisija
arī novērtēs turpmāku pasākumu nepieciešamību,
lai sekmētu tūrisma jomas pakalpojumu pastāvīgu
kvalitāti. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Eiropas Tūrisma kvalitātes principu
veicināšanai varētu tikt paredzēts atbilstīgs budžeta
piešķīrums no Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un
vidējo uzņēmumu programmas (COSME)[19]. Priekšlikums PADOMES IETEIKUMS par
Eiropas tūrisma kvalitātes principiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 195. un
292. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu, tā kā: (1) Komisija 2010. gada 30. jūnija
paziņojumā “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta
pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās
pamatnostādnes”[20] atzina nepieciešamību veicināt ilgtspējīga,
atbildīga un uz kvalitāti vērsta tūrisma
attīstību kā daļu no vispārējā
mērķa — trešajās valstīs popularizēt Savienības
tēlu kā augstas kvalitātes tūrisma galamērķu
kopumu. (2) Jautājumi par to, kā uzlabot tūrisma
mītņu un kempingu ekoloģiskos raksturlielumus un veicināt
labu vides vadības praksi tūrisma nozarē, Savienības
līmenī jau ir īpaši risināti, piemērojot Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 66/2010[21]
un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1221/2009[22]. (3) Savienībā jau pastāv dažādas
publiskā un privātā sektora kvalitātes shēmas, kas
paredzētas, lai patērētājiem sniegtu informāciju par tūrisma
pakalpojumu kvalitāti, kā arī lai sniegtu ieteikumus
tūrisma nozares speciālistiem. Šīs shēmas ir ļoti
atšķirīgas darbības jomas, vadības, metodikas un
kritēriju ziņā. Turklāt to darbība attiecas tikai uz
konkrētām apakšnozarēm vai ģeogrāfiskajām teritorijām,
kas rada lielu sadrumstalotību tūrisma pakalpojumu kvalitātes
novērtēšanā. (4) Tādēļ, ka pastāvošās kvalitātes
shēmas ir sadrumstalotas un tajās trūkst konsekventa
novērtējuma, patērētājiem, kas ceļo uz
dažādām valstīm Savienībā vai uz Savienību no
trešām valstīm, var būt samērā sarežģīti
salīdzināt pakalpojumus, uz kuriem attiecas dažādās
kvalitātes shēmas. Konsekvences trūkums ierobežo
patērētāju spēju izdarīt uz informāciju pamatotu
un apzinātu izvēli. (5) Tā kā visām pastāvošajām
kvalitātes shēmām nav konsekventa novērtējuma,
līdz šim tūrisma uzņēmumiem bija ierobežotas iespējas
gūt patērētāju atpazīstamību un izmantot
koordinētu darbību priekšrocības. Tas jo īpaši attiecas uz
mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, kuru
rīcībā bieži vien nav piemērotu instrumentu un resursu, lai
popularizētu savu uzņēmumu un tā sniegtos kvalitatīvos
pakalpojumus. (6) Lai uzlabotu tūrisma nozares konkurētspēju, ir
jāpalielina Savienības tūrisma uzņēmumu
pievilcība trešo valstu iedzīvotāju acīs. (7) Tādēļ ir lietderīgi izveidot tādu
Eiropas Tūrisma kvalitātes principu kopumu, ko atzītu gan
patērētāji, gan nozares darbinieki. (8) Lai nodrošinātu, ka tiek aptverts pēc iespējas
lielāks tūrisma apakšnozaru klāsts un vienlaikus tiek
saglabāta Savienības tūrisma piedāvājuma
daudzveidība, Eiropas tūrisma kvalitātes principiem
vajadzētu būt vispārēja rakstura, taču tādiem,
kas piedāvā pievienoto vērtību atbilstoši
patērētāju vēlmei saņemt augstas kvalitātes
tūrisma pakalpojumus. (9) Lai nodrošinātu tūrisma pakalpojumu sniegšanu
pietiekami labā kvalitātē, attiecīgajiem darbiniekiem ir
jānodrošina atbilstoša apmācība saistībā ar tiem
uzticētajiem uzdevumiem. Tādēļ informācija par
personāla piedalīšanos mācībās jāuzskaita
apmācības reģistrā. (10) Lai pastāvīgi uzlabotu tūrisma pakalpojumu
kvalitāti atbilstoši patērētāju prasībām, ir
svarīgi veikt patērētāju aptaujas un nodrošināt, ka
tiek sniegtas atbildes uz sūdzībām. (11) Lai veicinātu Savienības tūrisma
piedāvājuma autentiskumu un dažādību, ir svarīgi
nodrošināt, ka patērētājiem tiek sniegta atjaunināta
informācija par vietējām paražām, kultūras mantojumu,
tradīcijām, pakalpojumiem un produktiem. (12) Lai uzlabotu izpratni par Eiropas tūrisma kvalitātes
principiem un līdz ar to iegūtu patērētāju
uzticēšanos, tūrisma organizācijām ir būtiski sniegt
patērētājiem informāciju un ieteikumus, kas ir
saistīti ar šiem principiem. (13) Lai veicinātu Eiropas tūrisma kvalitātes
principu piemērošanu dalībvalstu teritorijā, kā arī
lai atvieglotu savu darbību koordināciju, dalībvalstīm
būtu jākoordinē, jāpārrauga un jāveicina Eiropas
tūrisma kvalitātes principu piemērošana pārredzamā
veidā. (14) Dalībvalstu savstarpējai sadarbībai ir
būtiska nozīme, lai tūrisma organizācijas, kas darbojas
vairāk nekā vienā dalībvalstī (transnacionālas
organizācijas), varētu brīvprātīgi piemērot
Eiropas tūrisma kvalitātes principus. (15) Lai veicinātu konsekventu Eiropas tūrisma
kvalitātes principu piemērošanu un tās koordinēšanu,
pārraudzību un veicināšanu visā Savienībā,
dalībvalstis tiek aicinātas apmainīties ar informāciju un
pieredzi. Komisijai būtu jāsekmē šāda informācijas
apmaiņa. (16) Lai papildinātu dalībvalstu rīcību
konkurētspējas veicināšanai tūrisma nozarē, ir
svarīgi informēt patērētājus un uzlabot viņu
izpratni par Eiropas tūrisma kvalitātes principiem, izmantojot
atbilstīgus reklāmas un informācijas pasākumus
Savienībā un jo īpaši arī trešajās valstīs,
ņemot vērā mērķi — popularizēt Savienības
tēlu kā augstas kvalitātes tūrisma galamērķu
kopumu. Turklāt, lai mudinātu veidot labvēlīgu vidi
tūrisma nozares attīstībai, ir svarīgi padarīt Eiropas
tūrisma kvalitātes principus pievilcīgus arī tūrisma
organizācijām. Tādēļ ir būtiski, lai
dalībvalstis un Komisija šajā jomā sadarbotos. (17) Lai atvieglotu Eiropas tūrisma kvalitātes principu
piemērošanas pārraudzību un novērtēšanu,
dalībvalstīm ir būtiska nozīme, informējot Komisiju
par Eiropas tūrisma kvalitātes principu piemērošanu to
teritorijās, jo īpaši Tūrisma padomdevējas komitejas
sanāksmēs. (18) Lai reaģētu uz strauji mainīgajiem tirgus
apstākļiem tūrisma jomā un nodrošinātu Eiropas
tūrisma kvalitātes principu pievienoto vērtību
ilgtermiņā, Komisijai būtu jāpārrauga to
piemērošana un jānovērtē šā ieteikuma īstenošana
trīs gadus pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī. Tādēļ Komisijai
būtu arī jāizvērtē, vai ir vajadzīgi papildu
pasākumi, lai nodrošinātu šajā ieteikumā izvirzīto
mērķu sasniegšanu, AR ŠO IESAKA. 1. Priekšmets un darbības joma Šajā
ieteikumā noteikts Eiropas tūrisma kvalitātes principu kopums
(turpmāk “principi”), kas tūrisma organizācijām ir
jāpiemēro. 2. Definīcijas Šajā
ieteikumā lietotas šādas definīcijas: (a)
“tūrisma organizācija” ir publiskā
vai privātā sektora organizācija, kas dibināta
Savienībā un sniedz patērētājiem pakalpojumus
tūrisma jomā vietējā, reģionālā, valsts vai
transnacionālā līmenī; (b)
“transnacionāla tūrisma
organizācija” ir tūrisma organizācija, kas darbojas vairāk
nekā vienas dalībvalsts teritorijā vai teritorijas
daļās. 3. Eiropas tūrisma kvalitātes
principi Ja tām ir
piemērots lielums un uzņēmējdarbības koncepcija,
tūrisma organizācijām tiek ieteikts savā darbībā
piemērot šādus principus: (c)
nodrošināt savu darbinieku apmācību,
tostarp: i) nodrošināt apmācību visiem darbiniekiem, kas
sniedz pakalpojumus tieši patērētājiem, lai viņi
varētu veikt uzticētos uzdevumus labā kvalitātē;
ii) uzskaitīt darbinieku apmeklētās
mācības speciāli šim nolūkam izveidotā
apmācības reģistrā; iii) iecelt kvalitātes koordinatoru, lai nodrošinātu
saskaņotu pieeju attiecībā uz sniegto pakalpojumu
kvalitātes pārvaldību, un iesaistīt attiecīgos
darbiniekus kvalitātes procesā; (d)
īstenot patērētāju
apmierinātības politiku, tostarp: i) izveidot
mehānismu, kas paredzēts, lai izskatītu
patērētāju sūdzības vietā, kur tiek sniegts
pakalpojums, vai izmantojot internetu; ii) nodrošināt,
lai atbildes uz sūdzībām tiktu sniegtas bez kavēšanās; iii) veikt
aptaujas par patērētāju apmierinātību un, ņemot
vērā to rezultātus, uzlabot pakalpojumu kvalitāti; (e)
attiecīgā gadījumā ieviest un
ievērot dokumentētu telpu vai iekārtu tīrīšanas un
apkopes plānu; (f)
sniegt patērētājiem
informāciju, tostarp šādu: i) informācija par vietējām paražām,
kultūras mantojumu, tradīcijām, pakalpojumiem un produktiem; ii) informācija par sniegto pakalpojumu pieejamību; iii) informācija par sniegto pakalpojumu ilgtspējības
aspektiem; iv) informācija
par principiem; (g)
nodrošināt, ka šī informācija ir
pareiza, uzticama, skaidra un pieejama vismaz vienā
vispiemērotākajā svešvalodā, ja tas atbilst atrašanās
vietai un uzņēmējdarbības koncepcijai. 4. Dalībvalstu veiktās
darbības 4.1. Dalībvalstīm būtu
jākoordinē, jāpārrauga un jāveicina principu
piemērošana savās attiecīgajās teritorijās. Šajā
nolūkā dalībvalstis tiek aicinātas: (h)
pārraudzīt, kā tūrisma
organizācijas piemēro 3. punktā izklāstītos
principus; (i)
kopā ar citām dalībvalstīm
koordinēt darbības, kas saistītas ar principiem un to
piemērošanu; (j)
popularizēt principus tūrisma
organizācijās; (k)
sadarbībā ar citām
dalībvalstīm nodrošināt, lai tūrisma
organizācijām būtu pieejama pienācīga informācija
un norādījumi par principiem; (l)
savstarpēji sadarboties, lai veicinātu,
ka transnacionālās tūrisma organizācijas piemēro
minētos principus. 4.2. Turklāt
dalībvalstīm tiek ieteikts garantēt savu veikto darbību
pārredzamību. 5. Sadarbība starp
dalībvalstīm un Komisiju Dalībvalstis
tiek aicinātas informēt Komisiju par 4. punktā
minētajām darbībām un sadarboties ar Komisiju to
pārraudzībā un novērtēšanā, kā arī
attiecībā uz valstu īstenotajiem informēšanas un
reklāmas pasākumiem. 6. Pārraudzība un
novērtēšana 6.1. Komisijai būtu jānovērtē šā ieteikuma
īstenošana līdz [datums, kas jānosaka 3 gadus pēc
šā ieteikuma publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī]. 6.2. Komisijai būtu arī jāizvērtē, vai
vajadzētu ierosināt papildu pasākumus, lai uzlabotu tūrisma
pakalpojumu kvalitātes konsekvenci atbilstīgi šim ieteikumam. 7. Nobeiguma noteikumi Šo ieteikumu
publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] Tradicionālie ceļojumu un tūrisma
pakalpojumu sniedzēji (viesnīcas, restorāni, ceļojumu
aģentūras, automašīnu noma, aviokompānijas, kas nodarbojas
ar fraktēšanu, tūrisma autobusi, kruīzu kuģi utt.), kas
nepastarpināti piedāvā pakalpojumus apmeklētājiem. [2] Jo īpaši tādas jomas, kā sadales
tirdzniecība, celtniecība, transporta uzņēmumi kopumā
(gaisa transports, dzelzceļš, jūras transports, maršrutu autobusi
utt.), kā arī kultūras joma (tostarp kultūras un
radošās nozares). [3] WTTC 2012,
http://www.wttc.org/site_media/uploads/downloads/european_union2012.pdf [4] WTO Pasaules tūrisma barometrs,
2012. gada maijs. [5] Līguma par Eiropas Savienības darbību
6. panta d) apakšpunkts. Turklāt LESD 195. pants
attiecībā uz ES nosaka: "Lai to panāktu, Savienības
rīcības mērķis ir: a) veicināt labvēlīgas
vides radīšanu uzņēmumu attīstībai šajā
nozarē; b) attīstīt dalībvalstu sadarbību, jo
īpaši, apmainoties ar labu praksi". [6] "Eiropa, tūristu
apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma
nozares politiskās pamatnostādnes", COM(2010) 352
galīgā redakcija. [7] P7_TA-PROV(2011)0407 – Eiropas Parlamenta Rezolūcija 2709/2011 "Eiropa,
tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas
tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes". [8] Ecorys (2009), 2. lpp. [9] http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1177_lv.htm [10] Ar COM (2010) 352 (galīgā versija)
paredzēts izveidot "Eiropas zīmolu", kas papildinātu valsts
un reģionālā līmeņa reklāmas centienus un kas
labāk ļautu Eiropas tūrisma maršrutiem atšķirties no citiem
starptautiskiem maršrutiem (18. darbība). [11] Iniciatīva tika izstrādāta, izmantojot ad-hoc
dotāciju, sadarbībā ar Eiropas Ceļojumu komisiju un ar
vispārīgu mērķi noteikt zīmola izstrādes un
tirgvedības stratēģiju ceļojuma mērķim Eiropa;
http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/international/index_en.htm. [12] COM(2012) 649 final. [13] Pašlaik ir 42 valstis un administratīvās
vienības, kuru pilsoņiem, dodoties uz ES, nav nepieciešama vīza.
Sešpadsmit Karību jūras un Klusā okeāna salu valstu
pilsoņi drīz varēs ceļot uz Šengenas zonu bez vīzas.
Mērķis ir vienkāršot minēto valstu pilsoņiem
ceļošanu uz Šengenas zonu, kā arī Kipru, Bulgāriju un
Rumāniju. Komisijas priekšlikums paredz, ka atbrīvošana no vīzas
prasības tiks noteikta abpusēji, izmantojot nolīgumus par
vīzu režīma atcelšanu, tādējādi panākot
bezvīzu režīmu visiem ES pilsoņiem, kas vēlas ceļot uz
minētajām valstīm. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1179_lv.htm. [14] Vispārīgi ES patērētāju
aizsardzības tiesību akti, piemēram, Direktīva 2011/83/ES
par patērētāju tiesībām, jau ir spēkā. [15] Vienota ES tūrisma kvalitātes
marķējuma iespēju un tiesisko instrumentu paredzamā
ietekme, CEPS, 2012. gada septembris, pieejams tiešsaistē http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=7655, turpmāk tekstā — "CEPS" (2012). [16] http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=5642 [17] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/public-consultation-etq/index_en.htm [18] CEPS (2012). [19] Regula, ar ko izveido Uzņēmumu
konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu
(2014.—2020. gadam), Regula (ES) Nr. 1287/2013, OV L 347,
33. lpp. [20] COM(2010) 352 galīgā redakcija. [21] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
25. novembra Regula (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (OV L
27, 30.1.2010., 1. lpp.). [22] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra
Regula (EK) Nr. 1221/2009 par organizāciju brīvprātīgu
dalību Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS),
kā arī par Regulas (EK) Nr. 761/2001 un Komisijas Lēmumu
2001/681/EK un 2006/193/EK atcelšanu (OV L 342, 22.12.2009., 1. lpp.).