EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32023R2859
Regulation (EU) 2023/2859 of the European Parliament and of the Council of 13 December 2023 establishing a European single access point providing centralised access to publicly available information of relevance to financial services, capital markets and sustainability (Text with EEA relevance)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/2859 (2023. gada 13. decembris), ar ko izveido Eiropas vienoto piekļuves punktu, kurš nodrošina centralizētu piekļuvi publiski pieejamai informācijai saistībā ar finanšu pakalpojumiem, kapitāla tirgiem un ilgtspēju (Dokuments attiecas uz EEZ)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/2859 (2023. gada 13. decembris), ar ko izveido Eiropas vienoto piekļuves punktu, kurš nodrošina centralizētu piekļuvi publiski pieejamai informācijai saistībā ar finanšu pakalpojumiem, kapitāla tirgiem un ilgtspēju (Dokuments attiecas uz EEZ)
PE/42/2023/REV/1
OV L, 2023/2859, 20.12.2023, ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2859/oj (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force: This act has been changed. Current consolidated version: 25/07/2024
Relation | Act | Comment | Subdivision concerned | From | To |
---|---|---|---|---|---|
Corrected by | 32023R2859R(01) | (DE, LT) | |||
Modified by | 32024L1760 | Papildinājums | pielikums daļa B punkts 17 | 25/07/2024 |
![]() |
Oficiālais Vēstnesis |
LV Serija L |
2023/2859 |
20.12.2023 |
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2023/2859
(2023. gada 13. decembris),
ar ko izveido Eiropas vienoto piekļuves punktu, kurš nodrošina centralizētu piekļuvi publiski pieejamai informācijai saistībā ar finanšu pakalpojumiem, kapitāla tirgiem un ilgtspēju
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1) |
Viegla un strukturēta piekļuve datiem ir svarīga, lai lēmumu pieņēmēji, profesionālie un privātie ieguldītāji, nevalstiskās organizācijas, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālās un vides organizācijas, kā arī citas ieinteresētās personas ekonomikā un sabiedrībā varētu pieņemt pamatotus, uz informāciju balstītus un no sociālā un vides viedokļa atbildīgus investēšanas lēmumus, kas kalpo efektīvai tirgus darbībai. Ticamu un sistematizētu informācijas avotu nodrošināšana tāpat ir īpaši svarīga pētniekiem un akadēmisko aprindu profesionāļiem, kuri iesaistās empīriskā vai teorētiskā finanšu tirgu pētniecībā. Nodrošināt vieglāku piekļuvi publiskai informācijai, tostarp brīvprātīgi sniegtai informācijai, ir nepieciešams arī, lai piedāvātu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) vairāk izaugsmes iespēju, nodrošinātu lielāku atpazīstamību un vairāk iespēju nodarboties ar inovācijām. Ar kopīgu Savienības datu telpu izvēršanu ārkārtīgi svarīgās nozarēs, tostarp finanšu nozarē, tiek īstenots mērķis – nodrošināt, lai attiecīgajās nozarēs būtu viegli pieejami ticami informācijas avoti. |
(2) |
Savā 2020. gada 24. septembra paziņojumā “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (“KTS rīcības plāns”) Komisija ierosināja nodrošināt, ka publiski ir vieglāk pieejama vienību finanšu un nefinanšu informācija, un tādēļ izveidot Eiropas vienoto piekļuves punktu (ESAP). Komisijas 2020. gada 24. septembra paziņojumā par ES digitālā finansējuma stratēģiju (“Digitālā finansējuma stratēģija”) tika vispārīgi izklāstīts, kā Savienība turpmākajos gados varētu veicināt finanšu digitālo pārveidi un jo īpaši – kā sekmēt uz datiem balstītas finanses. Līdz ar to savā 2021. gada 6. jūlija paziņojumā “Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģija” Komisija finanšu sistēmas centrā ir likusi ilgtspējīgu finansējumu kā vienu no galvenajiem instrumentiem, ar kuru panākt, ka īstenojas Savienības ekonomikas zaļā pārkārtošanās, kas ir daļa no Eiropas zaļā kursa, kurš izklāstīts Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumā. |
(3) |
Lai ar ilgtspējīga finansējuma palīdzību sekmīgi īstenotu Savienības ekonomikas zaļo pārkārtošanos, ir būtiski nodrošināt, ka investoriem ir viegli pieejama ar uzņēmumu ilgtspēju saistītā informācija un ka viņi ir labāk informēti, kad pieņem lēmumus par investīcijām. Tādēļ ir jāpanāk, ka publiski ir vieglāk pieejama vienību, tādu kā sabiedrības, uzņēmumi un finanšu iestādes, finanšu un nefinanšu informācija. Efektīvi Savienības līmenī to var izdarīt, izveidojot centralizētu platformu – ESAP –, kas nodrošinātu elektronisku publisku piekļuvi visai attiecīgajai informācijai. |
(4) |
ESAP būtu jānodrošina sabiedrībai viegla centralizēta piekļuve tādai informācijai par vienībām un to produktiem, kuru publisko un kura ir saistīta ar finanšu pakalpojumiem, kapitāla tirgiem, ilgtspēju un daudzveidību, taču no šīs informācijas izslēdzot mārketinga informāciju. Šāda piekļuve ir nepieciešama, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc investējamiem un dažādotiem finanšu produktiem, kas atbilst vides, sociālajiem un pārvaldības kritērijiem, un lai novirzītu kapitālu uz šiem produktiem. ESAP ir iecerēts kā uz nākotni orientēta platforma, kurai būtu jānodrošina iespēja iekļaut publisku informāciju, kas ir saistīta ar finanšu pakalpojumiem, kapitāla tirgiem, ilgtspēju un daudzveidību un kas izrietēs no nākotnē pieņemtiem Savienības leģislatīviem aktiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937. |
(5) |
Bez tās ar finanšu pakalpojumiem, kapitāla tirgiem un ilgtspēju saistītās informācijas, kas ir jāpublisko saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, investori, tirgus dalībnieki, konsultanti, akadēmiskās aprindas un sabiedrība kopumā varētu būt ieinteresēti iegūt arī citu informāciju, ja vienība šādu informāciju dara publiski pieejamu. Jo īpaši MVU varētu vēlēties darīt publiski pieejamu plašāku informāciju, lai kļūtu pamanāmāki potenciālajiem investoriem un tādējādi palielinātu un dažādotu finansēšanas iespējas. Tirgus dalībnieki arī varētu vēlēties sniegt vairāk informācijas, nekā prasīts Savienības tiesību aktos. Tādēļ ESAP būtu jānodrošina piekļuve ar finanšu pakalpojumiem, kapitāla tirgiem, ilgtspēju un daudzveidību saistītai informācijai, ko brīvprātīgi publisko jebkura vienība, kuras darbību reglamentē kādas dalībvalsts tiesību akti, ja šāda vienība izvēlas darīt šo informāciju pieejamu ESAP. Šādu informāciju varētu iesniegt brīvprātīgi, tiklīdz būs nodrošināta stabila un efektīva ESAP darbība, kas jebkurā gadījumā būtu pēc tam, kad Komisija būs iesniegusi Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par ESAP ieviešanu, darbību un efektivitāti. Ja informācija tiek iesniegta brīvprātīgi, tas ir skaidri jānorāda. |
(6) |
Informācijas brīvprātīgas iesniegšanas gadījumā būtu jācenšas nodrošināt, ka tai ir vienots formāts un ka satura, vērtības, lietderīguma un ticamības ziņā tā līdzinās obligāti sniedzamajai informācijai. Lai nodrošinātu lielāku tās informācijas salīdzināmību un izmantojamību, kura ESAP darīta pieejama brīvprātīgi, Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Banku iestāde) (EBI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (3), Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde) (EAAPI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (4), un Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (5) (visas kopā pazīstamas kā “Eiropas uzraudzības iestādes” jeb “EUI”), Apvienotās komitejas struktūrā būtu jāizstrādā īstenošanas tehnisko standartu projekti, precizējot, kādi metadati ir pievienojami minētajai informācijai, un attiecīgā gadījumā – kādi formāti vai veidnes izmantojami šādas informācijas sagatavošanai. Apvienotajai komitejai arī būtu jāņem vērā atbilstošajos sektoriālajos Savienības leģislatīvajos aktos jau noteiktie standarti un jo īpaši jebkādi standarti, kas izstrādāti tieši MVU. |
(7) |
ESAP nevajadzētu radīt nekādas jaunas informācijas atklāšanas prasības attiecībā uz saturu, bet gan izmantot esošās prasības, kas noteiktas šīs regulas pielikumā uzskaitītajos Savienības leģislatīvajos aktos. Ir svarīgi izvairīties no dubultas ziņošanas, lai novērstu jebkāda papildu administratīvā un finanšu sloga uzlikšanu vienībām, jo īpaši MVU. |
(8) |
Lai uzlabotu informācijas pieejamību un salīdzināmību, vajadzētu būt iespējamam ESAP iekļaut arī vēsturisko informāciju. Vēsturiskajai informācijai būtu jāietver informācija, kas publiskota ne agrāk kā piecus gadus, pirms to tika prasīts iesniegt ESAP. Lai nodrošinātu konsekventus un pilnīgus vēsturiskās informācijas kopumus, spējai vēsturisko informāciju darīt pieejamu ESAP arī turpmāk vajadzētu būt to informācijas vākšanas struktūru prerogatīvai, kuras ir Savienības struktūras, biroji vai aģentūras. |
(9) |
ESAP būtu jāveido ar vērienīgu grafiku, vienlaikus īstenojot starpposma pasākumus, kas nodrošina tā stabilu un efektīvu darbību. Jo īpaši būtu jāatvēl pietiekami daudz laika ESAP projekta tehniskajai īstenošanai un informācijas vākšanai, kas jāievieš dalībvalstīs. ESAP izstrādes procesam būtu vajadzīgs 12 mēnešu sākumposms, lai dalībvalstīm un EVTI pietiktu laika izveidot IT infrastruktūru un veikt tās testēšanu, pamatojoties uz noteikta skaita informācijas plūsmu vākšanu. Pēc tam ESAP izstrādē laika gaitā būtu pakāpeniski jāiekļauj papildu informācijas plūsmas un funkcijas tādā tempā, kas ļauj ESAP stabili un efektīvi attīstīties. ESAP ieviešanas un darbības laikā tā funkcionēšana būtu regulāri jāizvērtē, lai varētu veikt pielāgojumus atbilstoši lietotāju vajadzībām un panāktu tehnisko efektivitāti. |
(10) |
Informācija, kas jādara publiski pieejama ESAP, būtu jāvāc informācijas vākšanas struktūrām, kuras izraudzītas, lai vāktu informāciju, ko vienībām prasīts publiskot, vai informācijas vākšanas struktūrām, kuras izraudzītas tās informācijas vākšanai, ko vienības iesniedz brīvprātīgi. Lai nodrošinātu ESAP pilnīgu un izmaksu ziņā efektīvu darbību, informācijas vākšanas struktūrām informācijas pieejamība ESAP būtu jānodrošina automātiski, izmantojot vienotu lietojumprogrammu saskarni (API). Lai informāciju bez liekas kavēšanās nosūtītu ESAP, informācijas vākšanas struktūrām, ciktāl tas iespējams, būtu jāizmanto esošās informācijas vākšanas procedūras un infrastruktūra gan Savienības, gan valsts līmenī. Nevajadzētu noteikt pienākumu attiecīgo informāciju darīt pieejamu ESAP, pirms tā ir publiskota saskaņā ar piemērojamajiem sektoriālajiem Savienības leģislatīvajiem aktiem. Lai informāciju darītu pieejamu ESAP, informācija, ko iesniegušas vienības vai ko informācijas vākšanas struktūras sagatavojušas pašas, būtu jāglabā informācijas vākšanas struktūrām, ja vien Savienības tiesību aktos jau nav paredzēti atbilstoši alternatīvi glabāšanas mehānismi. Nevajadzētu prasīt informācijas vākšanas struktūrām izveidot jaunus glabāšanas mehānismus, ja informācijas glabāšanai iespējams droši izmantot jau esošos Savienības vai valstu mehānismus. Dalībvalstīm būtu jāizraugās vismaz viena informācijas vākšanas struktūra vienību brīvprātīgi iesniegtās informācijas vākšanai, un šī struktūra varētu būt tā pati, kas vāc informāciju, kura vienībām jāsniedz obligāti. |
(11) |
Lai panāktu izmaksu ziņā efektīvu darbību, informācijas vākšanas struktūrām vajadzētu būt iespējai deleģēt savus uzdevumus trešai pusei. Šādai deleģēšanai būtu jāpiemēro atbilstoši aizsardzības pasākumi, un to nevajadzētu īstenot tādā mērā, ka informācijas vākšanas struktūra kļūst tikai par “pastkastītes vienību”. Nevajadzētu paredzēt iespēju deleģēt uzdevumu pieņemt diskrecionāru lēmumu noraidīt vai izņemt informāciju, kas ir acīmredzami neatbilstoša, aizskaroša vai neietilpst šīs regulas darbības jomā. Tomēr tas neliedz deleģējuma saņēmējam veikt šādu noraidīšanu vai izņemšanu saskaņā ar šādu informācijas vākšanas struktūras pieņemtu diskrecionāru lēmumu. |
(12) |
Lai informācija, kas darīta publiski pieejama ESAP, būtu digitāli izmantojama, vienībām tā būtu jādara pieejama datu izgūšanai piemērotā formātā vai, ja tā paredzēts Savienības tiesību aktos, mašīnlasāmā formātā. Datu izgūšanai piemērots formāts nenozīmē, ka informācijai noteikti jābūt strukturētai tādā veidā, kas to padara mašīnlasāmu, savukārt mašīnlasāms formāts ir datnes formāts, kas strukturēts tā, ka lietojumprogrammas var viegli identificēt, atpazīt un izgūt konkrētus datus, tostarp atsevišķas faktoloģiskas vienības, un minēto datu iekšējo struktūru. Abiem formātiem vajadzētu būt atvērtiem, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku izmantošanu. Ar atvērtiem formātiem būtu jāsaprot no platformām neatkarīgi formāti, kas tiek darīti pieejami sabiedrībai bez jebkādiem ierobežojumiem, kuri kavē tajos ietvertās informācijas atkalizmantošanu. EUI Apvienotās komitejas struktūrā būtu jāizstrādā Komisijai iesniedzami īstenošanas tehnisko standartu projekti, kuros precizētas mašīnlasāmu un datu izgūšanai piemērotu formātu raksturīgās iezīmes un ņemtas vērā jebkādas tehnoloģiju attīstības tendences vai standarti. Lai nodrošinātu, ka vienības iesniedz informāciju pareizajā formātā, un risinātu jebkādas potenciālas tehniskās problēmas, ar kurām vienības varētu saskarties, informācijas vākšanas struktūrām būtu jāveic automatizēta validēšana saskaņā ar šo regulu un nepieciešamības gadījumā jāsniedz palīdzība informāciju iesniedzošajām vienībām. |
(13) |
Vienībām, kas iesniedz informāciju un metadatus informācijas vākšanas struktūrām, būtu jāsaglabā atbildība par informācijas precizitāti un pilnīgumu valodā, kurā tā iesniegta, un par minētās informācijas un metadatu ticamību. Saskaņā ar datu minimizēšanas un datu aizsardzības principu vienībām būtu jānodrošina, ka iesniegtā informācija nesatur personas datus, izņemot gadījumus, kad šie dati ir nepieciešams vienību saimniecisko darbību raksturojošās informācijas elements, tostarp gadījumos, kad vienības nosaukums atbilst tās īpašnieka vārdam. Ja iesniegtā informācija satur personas datus, vienībām būtu jānodrošina, ka, lai atklātu minētos personas datus, tās var paļauties uz kādu no apstrādes likumīguma pamatojumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 (6). |
(14) |
EVTI mērķis ir aizsargāt sabiedrības intereses, veicinot finanšu sistēmas stabilitāti un efektivitāti Savienības ekonomikas, iedzīvotāju un uzņēmumu interesēs. Šajā kontekstā EVTI jo īpaši palīdz nodrošināt finanšu tirgu integritāti, pārredzamību, efektivitāti un sakārtotu darbību. Viens no tās uzdevumiem ir uzlabot investoru aizsardzību. Tādēļ EVTI būtu uzticams uzdevums izveidot ESAP un pārvaldīt tā darbību. |
(15) |
Lai vienības un sabiedrība varētu identificēt informācijas vākšanas struktūras, kas nodrošina informāciju ESAP, EVTI savā tīmekļa vietnē būtu jāpublicē informācijas vākšanas struktūru saraksts un minētais saraksts pastāvīgi jāatjaunina. Ja sarakstā ir nepieciešamas veikt izmaiņas, minētās izmaiņas būtu jāveic pēc iespējas īsākā laikā. |
(16) |
ESAP varētu būt pakļauts konfidencialitātes pārkāpumiem, integritātes apdraudējumam un riskiem, kas saistīti ar tā un tajā apstrādātās informācijas pieejamību. Šie riski ietver negadījumus, kļūdas, tīšus uzbrukumus un dabiskus notikumus, un tie būtu jāatzīst par operacionāliem riskiem. EVTI un informācijas vākšanas struktūrām būtu jāīsteno atbilstoša un samērīga politika, tostarp tā regulāri jāpārskata, lai nodrošinātu, ka ESAP aizsargā apstrādāto informāciju un darbojas saskaņā ar augstākajiem atbilstošajiem standartiem. |
(17) |
Lai atvieglotu datu meklēšanu, atrašanu, izguvi un izmantošanu, EVTI būtu jānodrošina, ka ESAP piedāvā funkciju kopumu, tostarp meklēšanas funkciju, mašīntulkošanas pakalpojumu un informācijas izgūšanas iespēju, kā arī elektroniskas piekļūstamības funkcijas, kas paredzētas personām ar redzes traucējumiem un personām ar invaliditāti un īpašām piekļuves vajadzībām. Meklēšanas funkcija būtu jāpiedāvā visās Savienības oficiālajās valodās un tai būtu jābalstās vismaz uz metadatiem, kas iesniegti saskaņā ar šīs regulas pielikumā uzskaitītajiem Savienības leģislatīvajiem aktiem. ESAP lietotāja saskarne un meklēšanas funkcija būtu jāizstrādā tā, lai tās būtu pēc iespējas vieglāk izmantojamas, ar augstu datu salīdzināmības pakāpi un lai tās varētu izmantot plašs iespējamo lietotāju loks, piemēram, profesionālie un privātie investori, akadēmiskās institūcijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. |
(18) |
ESAP publiski pieejamās informācijas izmantošana un atkalizmantošana var uzlabot iekšējā tirgus darbību un veicināt tādu jaunu pakalpojumu attīstību, kuru sniegšanā tiek kombinēta un izmantota šāda informācija. Tādēļ gadījumos, kad tas ir pamatoti, ņemot vērā sabiedrības intereses, būtu jāatļauj ESAP pieejamo informāciju izmantot un atkalizmantot citiem mērķiem nekā tiem, kuriem šī informācija sagatavota. Tomēr šāda informācijas izmantošana un atkalizmantošana būtu jāpakļauj objektīviem un nediskriminējošiem nosacījumiem. Turklāt attiecīgā gadījumā būtu jāpiemēro nosacījumi, kas atbilst tiem, kuri noteikti atvērtā standarta licencēs Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/1024 (7) nozīmē, lai ikviens jebkādā nolūkā varētu brīvi piekļūt datiem un saturam un tos izmantot, labot un kopīgot. Vienībām, kuras iesniedz informāciju informācijas vākšanas struktūrai, lai tā to darītu pieejamu ESAP, nevajadzētu ierobežot šīs informācijas izmantošanu un atkalizmantošanu regulatīviem un nekomerciāliem mērķiem, pamatojoties uz sui generis tiesībām, taču neskarot Savienības tiesību aktus par autortiesībām un citām saistītām tiesībām. Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 340. pantā noteiktos ārpuslīgumiskās atbildības principus, ne EVTI, ne informācijas vākšanas struktūrām nevajadzētu būt nekādā veidā atbildīgām par piekļuvi ESAP pieejamajai informācijai, par tās izmantošanu vai atkalizmantošanu. |
(19) |
ESAP pieejamā informācija būtu jādara pieejama sabiedrībai savlaicīgi. Tādēļ informācija, ko informācijas vākšanas struktūras sniedz ESAP, būtu jādara pieejama ESAP bez liekas kavēšanās un jebkurā gadījumā pēc iespējas īsākā laikā. Lai nodrošinātu vienādu informācijas kvalitāti, informācijas vākšanas struktūrām būtu jāveic automatizēta validācija un jānoraida iesniegtā informācija, ja tā neatbilst nepieciešamajām prasībām. Automatizētajai validācijai nevajadzētu attiekties uz informācijas saturu. Papildus automatizētajai validācijai informācijas vākšanas struktūrām būtu jānoraida vai jāizņem informācija, ja tās, piemēram, pēc informācijas saņemšanas no ieinteresētās personas, konstatē, ka saņemtā informācija neietilpst šīs regulas darbības jomā vai ka tā ietver saturu, kas ir acīmredzami neatbilstošs vai aizskarošs. Informācijas vākšanas struktūrām nav manuāli vai automātiski jāpārbauda, vai informācija neietilpst šīs regulas darbības jomā un vai tā ir acīmredzami neatbilstoša vai aizskaroša. Tomēr vienībām vajadzētu būt atbildīgām par iesniegtās informācijas saturu. Šī regula neskar citus pienākumus, kas informācijas vākšanas struktūrām varētu būt noteikti saskaņā ar citiem Savienības vai valsts tiesību aktu noteikumiem. |
(20) |
ESAP būtu jānodrošina lietotājiem piekļuve informācijai bez maksas un nediskriminējošā veidā, kā arī jānodrošina lietotājiem iespēja meklēt informāciju, piekļūt tai un lejupielādēt to no ESAP. Tomēr, lai pasargātu EVTI no pārmērīga finansiālā sloga saistībā ar izmaksām, ko radītu jebkādu intensīvu lietotāju vajadzību apmierināšana, EVTI vajadzētu būt piešķirtai atļaujai gūt ieņēmumus. Tādēļ, atkāpjoties no vispārējā principa, ka informācijai jābūt pieejamai bez maksas, EVTI vajadzētu būt piešķirtai atļaujai piemērot maksu par specifiskiem pakalpojumiem, to skaitā par pakalpojumiem ar augstām uzturēšanas vai atbalsta izmaksām, ko rada ļoti liela informācijas apjoma meklēšana un lejupielāde vai bieža piekļūšana informācijai, kura darīta pieejama ESAP, jo īpaši gadījumos, kad šāda informācija tiek izmantota komerciālos nolūkos. Tomēr piemērotajai maksai nevajadzētu pārsniegt EVTI izmaksas, kas saistītas ar šo specifisko pakalpojumu sniegšanu. Iekasētā maksa būtu jānovirza ESAP vispārējai darbībai. Dažiem lietotājiem, to skaitā akadēmiskajām aprindām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, nevajadzētu piemērot nekādu maksu. Maksas aprēķināšanai vajadzētu būt pārredzamai un balstītai uz skaidriem principiem. |
(21) |
Lai veicinātu uz datiem balstītas inovācijas finanšu jomā, palīdzētu integrēt Savienībā kapitāla tirgus, novirzītu investīcijas ilgtspējīgām darbībām un nodrošinātu patērētājiem un uzņēmumiem ieguvumus efektivitātes ziņā, ESAP būtu jāuzlabo piekļuve publiskai informācijai, kas varētu ietvert personas datus. Tomēr ESAP būtu jāuzlabo piekļuve tikai tiem personas datiem, kas ir iekļauti informācijā, kura darīta pieejama, ievērojot juridisku pienākumu, vai, ja informācija ir darīta pieejama brīvprātīgi, tiem personas datiem, kas tiek apstrādāti uz likumīga pamata, ievērojot Regulu (ES) 2016/679. Attiecībā uz personas datu jebkādu apstrādi saistībā ar informāciju, kas darīta pieejama ESAP, gan EVTI kā ESAP datu pārzinei, gan informācijas vākšanas struktūrām būtu jānodrošina atbilstība Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2016/679 un Regulai (ES) 2018/1725 (8). Informāciju iesniedzošajām vienībām vajadzētu būt atbildīgām par jebkādu personas datu klātbūtni identificēšanu iesniegtajā informācijā un par šādu personas datu apstrādi, pamatojoties uz vienu no apstrādes likumīguma pamatojumiem, ko paredz Regula (ES) 2016/679. Informāciju, kurai pievienoti metadati, kas precizē to, ka šī informācija satur personas datus, informācijas vākšanas struktūrām vai ESAP nevajadzētu uzglabāt ilgāk nekā nepieciešams un jebkurā gadījumā ne ilgāk kā piecus gadus, ja vien šīs regulas pielikumā uzskaitītajos Savienības leģislatīvajos aktos nav noteikts citādi. |
(22) |
Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2022. gada 19. janvārī sniedza oficiālus komentārus. |
(23) |
Eiropas Centrālā banka sniedza atzinumu 2022. gada 7. jūnijā (9). |
(24) |
Lai veidotu un saglabātu sabiedrības uzticēšanos ESAP un aizsargātu katru vienību no tā, ka tās iesniegtā informācija tiek pārmērīgi pārveidota, informācijas vākšanas struktūrām būtu jānodrošina datu integritāte un vienību iesniegtās informācijas avota ticamība. Tas nozīmē, ka informācijas vākšanas struktūrām būtu jānodrošina atbilstošs tās vienību iesniegtās informācijas autentiskuma, pieejamības, integritātes un nenoliedzamības līmenis, kura ir jādara pieejama un kurai iespējams piekļūt ESAP. Informācijas nenoliedzamība nozīmē to, ka būtu jānodrošina vienībai saprātīga garantija, ka tās iesniegtā informācija ir saņemta un ka saņēmējam ir vienības identitātes apliecinājums. Šim nolūkam varētu noderēt kvalificēts elektroniskais zīmogs, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 (10). Obligātam iesniegtās informācijas atribūtam vajadzētu būt konkrētam juridiskās personas identifikatoram, ja tāds ir pieejams. |
(25) |
Lai ESAP pieejamā informācija būtu salīdzināma laika gaitā, lietotājiem vajadzētu būt piekļuvei arī agrākai informācijai, tostarp vēsturiskai informācijai. Ja vien šīs regulas pielikumā uzskaitītajos Savienības leģislatīvajos aktos nav noteikts citādi, ESAP būtu jānodrošina piekļuve informācijai par saprātīgu laikposmu. Šajā nolūkā EVTI būtu jānodrošina, ka personas dati ESAP netiek ne glabāti, ne darīti pieejami ilgāk, nekā prasīts Savienības tiesību aktos un jebkurā gadījumā ne ilgāk kā piecus gadus, ja vien šīs regulas darbības jomā ietilpstošajos Savienības leģislatīvajos aktos nav noteikts citādi. |
(26) |
Informācijas vākšanas struktūrām būtu jāinformē EVTI par jebkādām būtiskām praktiskām grūtībām, kas konstatētas saistībā ar to uzdevumu izpildi. EVTI ciešā sadarbībā ar EBI un EAAPI būtu jāuzrauga ESAP darbība un par to jāpublicē gada ziņojums, lai nodrošinātu, ka iespējamās problēmas tiek padarītas pārredzamas un ka nepieciešamības gadījumā ir iespējams atbilstoši rīkoties. Tas, ka EVTI ciešā sadarbībā ar EBI un EAAPI sagatavo gada ziņojumu par ESAP darbību, arī palīdzēs nodrošināt, ka tiek iesaistītas kompetentās iestādes un ka notiek apspriešanās ar citām ieinteresētajām personām attiecīgi ad hoc darba grupā, cita veida grupā vai komitejā, kas jāizveido EVTI. |
(27) |
Ņemot vērā to, cik Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par ESAP ieviešanu, darbību un efektivitāti ir svarīgs, lai, iespējams, pieņemtu deleģēto aktu nolūkā atlikt tādas informācijas iekļaušanu ESAP, kuras iesniegšana informācijas vākšanas struktūrām saskaņā ar šo regulu vēl netiek prasīta, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2023/2864 (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2023/2869 (12) ir būtiski, lai Komisija izmantotu EVTI sagatavotos gada ziņojumus par ESAP darbību un noturētu atbilstošas apspriešanās ar informācijas vākšanas struktūrām un attiecīgajām ekspertu grupām, jo īpaši ar Eiropas Vērtspapīru komitejas ekspertu grupu. Gadījumos, kad Eiropas Parlaments un Padome to uzskata par nepieciešamu, tiem vajadzētu būt nodrošinātām plašām iespējām apspriest Komisijas ziņojumu. |
(28) |
Lai nepieciešamības gadījumā atliktu noteiktas informācijas, kas jādara pieejama ESAP, iekļaušanu tajā, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz dienu, no kuras minētā informācija būtu iesniedzama nolūkā to darīt pieejamu ESAP. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (13). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
(29) |
Lai nodrošinātu tās informācijas raitu apstrādi, ko saņēmušas vai sagatavojušas informācijas vākšanas struktūras un kas darīta pieejama ESAP, būtu jānosaka skaidras un detalizētas prasības, precizējot minētās informācijas formātu un metadatus, kā arī to, kurām informācijas vākšanas struktūrām tā būtu jāvāc. Lai nodrošinātu tās informācijas kvalitāti, ko informācijas vākšanas struktūras iesniedz ESAP, ir nepieciešams noteikt arī tās automatizētās validācijas raksturīgās iezīmes, kura veicama attiecībā uz katru informācijas vienību, ko vienības iesniedz informācijas vākšanas struktūrām, tostarp minētajai informācijai pievienojamā kvalificētā elektroniskā zīmoga raksturīgās iezīmes, ja to prasa informācijas vākšanas struktūras. Lai nodrošinātu datu izmantošanu un atkalizmantošanu ESAP, ir nepieciešams noteikt izraudzīto atvērtā standarta licenču sarakstu. Lai atvieglotu datu savlaicīgu meklēšanu, atrašanu un izguvi, ir nepieciešams noteikt arī izmantojamās API un metadatu raksturīgās iezīmes. Būtu jāievieš arī papildu prasības attiecībā uz efektīvām meklēšanas funkcijām, piemēram, konkrēts vienības juridiskās personas identifikators, vienības iesniegtās informācijas veida iedalījums un vienības lielums pēc kategorijas. Šajā nolūkā EUI Apvienotās komitejas struktūrā būtu jāizstrādā īstenošanas tehnisko standartu projekti. Īstenošanas tehnisko standartu projektu izstrādē EUI Apvienotās komitejas struktūrā iepriekš būtu jāapspriežas ar informācijas vākšanas struktūrām un jo īpaši jāanalizē iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumi. Turklāt EVTI būtu jāspēj izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai noteiktu to specifisko pakalpojumu veidu un apmēru, par kuriem var piemērot maksu, un attiecīgās maksas struktūru. Šādi īstenošanas tehnisko standartu projekti nodrošinātu vispārēju un sadarbspējīgu piekļuvi vienību informācijai. Ja tie ir īstenošanas tehniskie standarti, kas attiecas uz ilgtspējas informāciju, EUI šo standartu projekti Apvienotās komitejas struktūrā būtu jāizstrādā kopā ar EFRAG. Būtu jāpiešķir pilnvaras Komisijai pieņemt minētos īstenošanas tehniskos standartus, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar LESD 291. pantu un atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantam, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1094/2010 15. pantam un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantam. |
(30) |
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, veicināt Savienības finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu integrāciju, nodrošinot vieglu centralizētu piekļuvi publiskai informācijai par vienībām un to produktiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
(31) |
ESAP ir pirmā darbība jaunajā KTS rīcības plānā un konkrēts pasākums digitālā finansējuma stratēģijas īstenošanā. Tādēļ ESAP ir svarīgs Eiropas kopējo interešu projekts digitālā finansējuma jomā. Šā iemesla dēļ būtu jācenšas iegūt pēc iespējas lielāku finansējumu no programmas “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (14), – jo īpaši ESAP agrīnajos izstrādes posmos – atbilstoši summām, kuras norādītas Komisijas dienestu 2021. gada 25. novembra darba dokumentā. Minētie līdzekļi tiek piešķirti Komisijai ESAP agrīnās izstrādes posmā, lai nodrošinātu, ka EVTI ir jebkādu izrietošo aktīvu galīgā īpašniece. Pēc tam, kad no programmas “Digitālā Eiropa” pieejamais finansējums būs izsmelts, līdz 2027. gada 31. decembrimESAP finansēšanā būtu jāizmanto EVTI finansēšanai paredzētais modelis. Saskaņā ar šo finansēšanas modeli kompetento iestāžu iemaksai kopumā nevajadzētu pārsniegt 6 968 000 EUR. Tomēr dalībvalstu piešķirtais finansējums nav atkarīgs no Komisijas dienestu 2021. gada 25. novembra darba dokumentā izklāstītās izmaksu aplēses iespējamas pārsniegšanas. ESAP finansēšana pēc 2027. gada decembra būtu jāapspriež, izmantojot atbilstošo budžeta procedūru, nākamās daudzgadu finanšu shēmas kontekstā, kad tiks izvērtēts, vai būtu jāpalielina iemaksa no Savienības budžeta, |
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Eiropas vienotais piekļuves punkts
1. Līdz 2027. gada 10. jūlijam EVTI izveido un pārvalda Eiropas vienoto piekļuves punktu (ESAP), kas nodrošina centralizētu elektronisku piekļuvi šādai informācijai:
a) |
informācija, ko publisko saskaņā ar pielikumā uzskaitītajiem Savienības leģislatīvajiem aktiem vai jebkādiem turpmākiem juridiski saistošiem Savienības aktiem, kuri paredz centralizētu elektronisku piekļuvi informācijai ESAP; |
b) |
informācija, ko jebkura vienība, kuras darbību reglamentē kādas dalībvalsts tiesību akti, izvēlas brīvprātīgi darīt pieejamu ESAP saskaņā ar 3. panta 1. punktu un kas minēta pielikumā uzskaitītajos Savienības leģislatīvajos aktos vai jebkādos turpmākos juridiski saistošos Savienības aktos, kuri paredz centralizētu elektronisku piekļuvi informācijai ESAP. |
2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju neiesniedz informācijas vākšanas struktūrām nolūkā to darīt pieejamu ESAP pirms dienas, kad sāk piemērot prasību iesniegt minēto informāciju, kā noteikts pielikumā uzskaitītajos Savienības leģislatīvajos aktos vai jebkādos turpmākos juridiski saistošos Savienības aktos, kas paredz centralizētu elektronisku piekļuvi informācijai ESAP.
3. Informācijas vākšanas struktūras, kas ir Savienības struktūras, biroji vai aģentūras, var ESAP darīt pieejamu vēsturisku informāciju, sākot no dienas, kad sāk piemērot prasību iesniegt informāciju ESAP, kā noteikts pielikumā uzskaitītajos Savienības leģislatīvajos aktos vai jebkādos turpmākos juridiski saistošos Savienības aktos, kuri paredz centralizētu elektronisku piekļuvi informācijai ESAP.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1) |
“vienība” ir jebkura fiziska vai juridiska persona:
|
2) |
“informācijas vākšanas struktūra” ir Savienības struktūra, birojs vai aģentūra vai valsts struktūra, birojs vai aģentūra, kas šim nolūkam izraudzīta, ievērojot kādu no 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem Savienības leģislatīvajiem aktiem, vai ko šim nolūkam izraudzījusies dalībvalsts saskaņā ar 3. panta 2. punktu; |
3) |
“datu izgūšanai piemērots formāts” ir jebkurš atvērts formāts, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/1024 2. panta 14) punktā, kas ir plaši izmantots vai paredzēts tiesību aktos, kas ļauj izgūt datus ar mašīnas palīdzību un kas ir cilvēklasāms; |
4) |
“mašīnlasāms formāts” ir mašīnlasāms formāts, kā definēts Direktīvas (ES) 2019/1024 2. panta 13) punktā; |
5) |
“kvalificēts elektroniskais zīmogs” ir kvalificēts elektroniskais zīmogs, kā definēts Regulas (ES) Nr. 910/2014 3. panta 27) punktā; |
6) |
“lietojumprogrammu saskarne” jeb “API” ir funkciju, procedūru, definīciju un protokolu kopums, kas paredzēts, lai nodrošinātu mašīnas–mašīnas sakarus un gludu datu apmaiņu; |
7) |
“metadati” ir strukturēta informācija, kas atvieglo informācijas izguvi, izmantošanu vai pārvaldību, tostarp, aprakstot vai paskaidrojot šīs informācijas avotu vai nosakot tā atrašanās vietu; |
8) |
“personas dati” ir personas dati, kā definēts Regulas (ES) 2016/679 4. panta 1) punktā; |
9) |
“vēsturiska informācija” ir 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā informācija, kas darīta pieejama ne agrāk kā piecus gadus pirms dienas, kad sākts piemērot prasību iesniegt šo informāciju ESAP; |
10) |
“Apvienotā komiteja” ir komiteja, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 54. pantā, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 54. pantā un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 54. pantā. |
3. pants
Brīvprātīga informācijas iesniegšana
1. No 2030. gada 10. janvāra vienība var iesniegt informācijas vākšanas struktūrai dalībvalstī, kurā ir šīs vienības juridiskā adrese, 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto informāciju, lai to darītu pieejamu ESAP.
Iesniedzot šādu informāciju informācijas vākšanas struktūrai, vienība:
a) |
nodrošina, ka informācijai ir pievienoti metadati, kas precizē, ka šī informācija ESAP tiek darīta pieejama brīvprātīgi; |
b) |
nodrošina, ka informācijai ir pievienoti metadati, kas precizē to, vai šī informācija satur personas datus; |
c) |
nodrošina, ka informācijai ir pievienoti metadati, kas nepieciešami 7. panta 3. punktā minētās ESAP meklēšanas funkcijas darbībai; |
d) |
informācijas iesniegšanai izmanto datu izgūšanai piemērotu formātu; |
e) |
nodrošina, ka iesniegtā informācija ietilpst 1. panta 1. punkta b) apakšpunkta darbības jomā; |
f) |
nodrošina, ka informācijā nav iekļauti personas dati, izņemot gadījumus, kad personas dati ir prasīti Savienības vai valsts tiesību aktos vai ir nepieciešams vienības saimniecisko darbību raksturojošās informācijas elements. |
2. Līdz 2030. gada 9. janvārim ikviena dalībvalsts izraugās vismaz vienu informācijas vākšanas struktūru brīvprātīgi iesniegtās informācijas vākšanai un par to paziņo EVTI.
3. Eiropas uzraudzības iestādes, kas izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 (kopā – “EUI”), Apvienotās komitejas struktūrā izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai precizētu šādus elementus:
a) |
metadati, kas pievienojami iesniegtajai informācijai saskaņā ar 1. punktu; |
b) |
attiecīgā gadījumā konkrētie formāti vai veidnes, kas jāizmanto informācijas iesniegšanai saskaņā ar 1. punktu. |
4. Izstrādājot 3. punktā minētos īstenošanas tehniskos standartus, EUI ņem vērā jebkādus standartus, kas jau ir iekļauti atbilstošajos sektoriālajos Savienības leģislatīvajos aktos, un jo īpaši visus konkrēti MVU paredzētos standartus.
EUI iesniedz šos īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2028. gada 10. janvārim.
Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
Lai nodrošinātu, ka iesniegtie metadati ir pareizi, EUI Apvienotās komitejas struktūrā pieņem vienībām paredzētas pamatnostādnes, tostarp nosacījumus personas datu iekļaušanai brīvprātīgi iesniegtajā informācijā.
5. Ja 1. punktā minētā informācija satur personas datus, vienības nodrošina, ka jebkāda minēto datu apstrāde balstās uz kādu no apstrādes likumīguma pamatojumiem, kas uzskaitīti Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punktā. Šī regula nerada juridisko pamatu personas datu apstrādei.
4. pants
Informācijas vākšanas struktūru saraksts
EVTI 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā tīmekļa portālā publicē informācijas vākšanas struktūru sarakstu, kas satur katras informācijas vākšanas struktūras vienoto resursu vietrādi.
EVTI nodrošina, ka minētais saraksts tiek pastāvīgi atjaunināts, un informē Komisiju par jebkādām izmaiņām tajā.
5. pants
Informācijas vākšanas struktūru uzdevumi un vienību pienākumi
1. Informācijas vākšanas struktūras veic šādus uzdevumus:
a) |
vāc vienību iesniegto informāciju; |
b) |
glabā informāciju, ko iesniegušas vienības vai sagatavojušas pašas informācijas vākšanas struktūras, un attiecīgā gadījumā izmanto informācijas glabāšanai jau noteiktās procedūras un izveidoto infrastruktūru; |
c) |
veic vienību iesniegtās informācijas automatizētu tehnisko validāciju, lai pārbaudītu, vai šī informācija atbilst šādiem nosacījumiem:
|
d) |
ESAP pieejamās informācijas izmantošanai un atkalizmantošanai piemēro tikai tos nosacījumus, kas atbilst nosacījumiem, kuri noteikti 9. pantā minētajās atvērtā standarta licencēs; |
e) |
ievieš API un bez maksas un piemērojamajos termiņos nodrošina ESAP informāciju, ar šo informāciju saistītos metadatus un attiecīgā gadījumā kvalificētu elektronisko zīmogu; |
f) |
tiktāl, ciktāl tas ietilpst informācijas vākšanas struktūras tehniskajā kompetencē, sniedz palīdzību informāciju iesniedzošajām vienībām vismaz saistībā ar iesniegšanu, noraidīšanu un atkārtotu iesniegšanu; |
g) |
nodrošina, ka 1. panta 1. punktā minētā informācija ESAP ir pieejama vismaz 10 gadus, ja vien 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajos Savienības leģislatīvajos aktos nav noteikts citādi. |
Šā punkta pirmās daļas g) apakšpunkta piemērošanas nolūkā un saskaņā ar Regulām (ES) 2016/679 un (ES) 2018/1725 informācijas vākšanas struktūras veic atbilstošus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad kopā ar attiecīgo informāciju iesniegtie metadati attiecas uz jebkādiem personas datiem, šo informāciju nolūkā to darīt pieejamu ESAP neglabā un nedara pieejamu ESAP ilgāk par pieciem gadiem, ja vien šīs regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajos Savienības leģislatīvajos aktos nav noteikts citādi.
2. Informācijas vākšanas struktūras var noraidīt vienību iesniegto informāciju, ja minētā informācija ir acīmredzami neatbilstoša, aizskaroša vai neietilpst 1. panta 1. punktā minētajās informācijas kategorijās.
Informācijas vākšanas struktūras izņem informāciju, kas darīta pieejama ESAP, ja tās konstatē, ka šī informācija ir acīmredzami neatbilstoša, aizskaroša vai neatbilst 1. panta 1. punktā minētajām informācijas kategorijām.
3. Informācijas vākšanas struktūras noraida vienību iesniegto informāciju, ja, veicot šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto automatizēto validāciju, tiek atklāts, ka šī informācija neatbilst minētajā apakšpunktā noteiktajām prasībām, vai attiecīgā gadījumā – balstoties uz paziņojumu, kas saņemts saskaņā ar 10. panta 2. punktu.
4. Informācijas vākšanas struktūras saprātīgā termiņā paziņo vienībām par informācijas noraidīšanu vai izņemšanu un par šādas rīcības iemesliem.
5. Ja informācijas vākšanas struktūra noraida vai izņem informāciju, ko vienība iesniegusi saskaņā ar 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vienība šo informāciju bez liekas kavēšanās izlabo un iesniedz no jauna. Ja informācija ir noraidīta, izņemta vai aizstāta saskaņā ar šā panta 2. punktu, informācijas vākšanas struktūra par to paziņo EVTI.
Vienības var izvēlēties iesniegt informāciju tikai vienu reizi un tikai vienai informācijas vākšanas struktūrai. Informāciju kopā ar attiecīgajiem metadatiem iesniedz vai iesniedz no jauna tai pašai informācijas vākšanas struktūrai.
6. Vienības ir atbildīgas par informācijas pilnīgumu un precizitāti valodā, kurā tā iesniegta, kā arī par attiecīgajiem metadatiem, ko tās kopā ar šo informāciju iesniedz informācijas vākšanas struktūrām. Jo īpaši, vienības ir atbildīgas par to personas datu identificēšanu, kuri iekļauti informācijā, ko tās iesniedz informācijas vākšanas struktūrai kopā ar attiecīgajiem metadatiem, kuri norāda, vai iesniegtā informācija satur personas datus.
7. Attiecībā uz informāciju, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, informācijas vākšanas struktūras neizmanto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/9/EK (15) 7. panta 1. punktā minētās datubāzes veidotāja tiesības un nekādas citas ar intelektuālo īpašumu saistītas tiesības tādā veidā, kas liedz vai ierobežo datubāzes satura izmantošanu vai atkalizmantošanu saskaņā ar šīs regulas 9. pantu.
8. Informācijas vākšanas struktūra var deleģēt 1. punkta a), b), c), e), f) un g) apakšpunktā un 3. un 4. punktā minētos uzdevumus juridiskai personai, kuras darbību reglamentē kādas dalībvalsts tiesību akti, vai Savienības struktūrai, birojam vai aģentūrai (“deleģējuma saņēmējs”). Jebkāda uzdevumu deleģēšana notiek, izmantojot rakstisku vienošanos, kurā norāda deleģējamos uzdevumus un nosacījumus, ar kādiem tie veicami (“deleģēšanas līgums”).
Deleģēšanas līgumā izklāstītie nosacījumi nodrošina, ka:
a) |
deleģējuma saņēmējam nav interešu konflikta; |
b) |
deleģējuma saņēmējs neizmanto iegūto informāciju neatbilstošā un konkurenci ierobežojošā veidā vai citā nolūkā nekā tas, kas minēts deleģēšanas līgumā; |
c) |
deleģējuma saņēmējs saistībā ar deleģētajiem uzdevumiem nodrošina informācijas aizsardzību saskaņā ar 6. pantu; |
d) |
deleģējuma saņēmējs regulāri informē informācijas vākšanas struktūru par tam deleģēto uzdevumu vispārējo izpildi; |
e) |
deleģējuma saņēmējs bez liekas kavēšanās informē informācijas vākšanas struktūru par visiem gadījumiem, kad tas nav izpildījis deleģētu uzdevumu. |
Informācijas vākšanas struktūra saglabā atbildību par visiem saviem deleģētajiem uzdevumiem, tostarp par to, lai EVTI tiktu darīta pieejama visa informācija, kas tai nepieciešama attiecībā uz deleģēto uzdevumu.
Tas, ka informācijas vākšanas struktūra ir deleģējusi uzdevumus trešai personai, neietekmē informācijas vākšanas struktūras atbildību. Informācijas vākšanas struktūra nedeleģē savus uzdevumus tādā mērā, ka to vairs nav iespējams uzskatīt par informācijas vākšanas struktūru.
Informācijas vākšanas struktūra nodrošina, ka jebkāda uzdevumu deleģēšana notiek izmaksu ziņā efektīvā veidā un ka, ciktāl iespējams, deleģēšanu izmanto, lai ESAP vajadzībām būtu iespējams arī turpmāk izmantot esošās informācijas vākšanas procedūras un infrastruktūru.
Informācijas vākšanas struktūra par visiem tās noslēgtajiem deleģēšanas līgumiem paziņo EVTI.
9. Informācijas vākšanas struktūras nodrošina atbilstošu tās vienību iesniegtās informācijas autentiskuma, pieejamības, integritātes un nenoliedzamības līmeni, kas jādara pieejama ESAP. Minētā līmeņa nodrošināšanas nolūkā dalībvalstis var atļaut informācijas vākšanas struktūrām pieprasīt, lai kopā ar informāciju, ko vienības iesniedz nolūkā to darīt pieejamu ESAP, tiktu iesniegts kvalificēts elektroniskais zīmogs.
10. EUI Apvienotās komitejas struktūrā izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, kuros precizē šādus elementus:
a) |
tas, kā šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā automatizētā tehniskā validācija veicama attiecībā uz katru vienību iesniegtās informācijas veidu; |
b) |
šā panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktā un 9. punktā minētā kvalificētā elektroniskā zīmoga raksturīgās iezīmes; |
c) |
atvērtā standarta licences, kas minētas šā panta 1. punkta d) apakšpunktā; |
d) |
saskaņā ar šā panta 1. punkta e) apakšpunktu ieviešamās API raksturīgās iezīmes; |
e) |
šīs regulas 7. panta 3. punktā minēto ESAP meklēšanas funkcijai nepieciešamo metadatu, šā panta 6. punktā minēto metadatu un jebkādu citu ESAP darbībai nepieciešamo metadatu raksturīgās iezīmes; |
f) |
termiņi, kas minēti šā panta 1. punkta e) apakšpunktā; |
g) |
to formātu indikatīvs saraksts un raksturīgās iezīmes, kuri ir pieņemami kā datu izgūšanai piemēroti formāti un kā mašīnlasāmi formāti, kas minēti šā panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punktā. |
11. Izstrādājot 10. punktā minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus, EUI ņem vērā jebkādus standartus, kas jau iekļauti atbilstošajos sektoriālajos Savienības leģislatīvajos aktos, un jo īpaši MVU paredzētos standartus.
EUI iesniedz minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus Komisijai līdz 2024. gada 10. septembrim.
Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
12. Informācijas vākšanas struktūras, kas ir Savienības struktūras, biroji vai aģentūras, kuras ESAP dara pieejamu vēsturisku informāciju saskaņā ar 1. panta 3. punktu, veic šādas darbības:
a) |
sagatavo minēto informāciju datu izgūšanai piemērotā formātā; |
b) |
pievieno minētajai informācijai metadatus, kas precizē:
|
c) |
precizē, ka attiecīgā informācija ir vēsturiska informācija. |
Atkāpjoties no šā panta 1. punkta g) apakšpunkta, vēsturisko informāciju nedara pieejamu ESAP ilgāk par pieciem gadiem.
6. pants
Kiberdrošība
EVTI ievieš efektīvu un samērīgu IT drošības politiku attiecībā uz ESAP un nodrošina informācijas, kas darīta pieejama ESAP, atbilstošu autentiskuma, pieejamības, integritātes un nenoliedzamības līmeni, kā arī atbilstošu personas datu aizsardzības līmeni. EVTI var periodiski pārskatīt ESAP IT drošības politiku un tā kiberdrošības stāvokli, ņemot vērā attīstības tendences un jaunākās norises kiberdrošības jomā gan Savienības, gan starptautiskā līmenī.
7. pants
ESAP funkcijas
1. EVTI nodrošina, ka ESAP ir vismaz šādas funkcijas:
a) |
tīmekļa portāls ar lietotājdraudzīgu saskarni, kurā ņemtas vērā personu ar invaliditāti piekļuves vajadzības, lai nodrošinātu piekļuvi ESAP pieejamajai informācijai visās Savienības oficiālajās valodās; |
b) |
API, kas nodrošina vieglu piekļuvi informācijai ESAP; |
c) |
meklēšanas funkcija visās Savienības oficiālajās valodās; |
d) |
informācijas skatītājs; |
e) |
mašīntulkošanas pakalpojums attiecībā uz izgūto informāciju; |
f) |
lejupielādes pakalpojums, tostarp liela datu apjoma lejupielādei; |
g) |
paziņošanas pakalpojums, lai lietotājus informētu par jebkādu jaunu informāciju ESAP; |
h) |
saskaņā ar 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu brīvprātīgi iesniegtās informācijas izklāsts tādā veidā, lai:
|
2. EVTI nodrošina, ka 1. punkta e) un g) apakšpunktā minētās funkcijas ESAP ir pieejamas ne vēlāk kā 2028. gada 10. jūlijā. EVTI nodrošina, ka 1. punkta h) apakšpunktā minētās funkcijas ESAP ir pieejamas ne vēlāk kā 2030. gada 9. janvārī.
3. Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā meklēšanas funkcija ļauj veikt meklēšanu, pamatojoties uz šādiem metadatiem:
a) |
informāciju iesniegušās vienības nosaukumi un tās fiziskās vai juridiskās personas vārds vai nosaukums, uz kuru šī informācija attiecas; |
b) |
informāciju iesniegušās vienības juridiskās personas identifikators un tās juridiskās personas identifikators, uz kuru šī informācija attiecas; |
c) |
vienības iesniegtās informācijas veids saskaņā ar 1. panta 1. punktu un tas, vai šī informācija ir iesniegta kā obligāti iesniedzama informācija saskaņā ar 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu vai kā brīvprātīgi iesniedzama saskaņā ar minētā punkta b) apakšpunktu; |
d) |
diena un laiks, kad vienība iesniegusi informāciju informācijas vākšanas struktūrai; |
e) |
diena vai periods, uz kuru informācija attiecas; |
f) |
informāciju iesniegušās vienības lielums pēc kategorijas un tās juridiskās personas lielums, uz kuru informācija attiecas; |
g) |
valsts, kurā atrodas tās juridiskās personas juridiskā adrese, uz kuru attiecas iesniegtā informācija; |
h) |
tās fiziskās vai juridiskās personas saimnieciskās darbības nozare(-es), uz kuru attiecas iesniegtā informācija; |
i) |
par informācijas vākšanu atbildīgā informācijas vākšanas struktūra; |
j) |
valoda, kurā informācija iesniegta. |
4. EUI Apvienotās komitejas struktūrā izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, kuros precizē šādus elementus:
a) |
šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās API raksturīgās iezīmes; |
b) |
šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minētais konkrētais juridiskās personas identifikators; |
c) |
šā panta 3. punkta c) apakšpunktā minēto informācijas veidu klasifikācija; |
d) |
šā panta 3. punkta f) apakšpunktā minētā vienību lieluma kategorijas; |
e) |
šā panta 3. punkta h) apakšpunktā minēto saimnieciskās darbības nozaru raksturojums. |
EUI minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz 2024. gada 10. septembrim.
Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010 15. pantu, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
8. pants
Piekļuve informācijai ESAP
1. Nolūkā veicināt pārredzamību un Savienības kapitāla tirgu raitu darbību, EVTI raugās, ka piekļuve informācijai ESAP tiek nodrošināta nediskriminējošā veidā un ka lietotājiem ir tieša un tūlītēja bezmaksas piekļuve informācijai ESAP.
2. Tomēr EVTI piemēro maksu par specifiskiem pakalpojumiem, kam ir augstas uzturēšanas vai atbalsta izmaksas vai kas ir saistīti ar liela informācijas apjoma meklēšanu un lejupielādi. Minētā maksa nepārsniedz EVTI tiešās izmaksas, kas saistītas ar šādu pakalpojumu sniegšanu. Ienākumus no maksas, ko piemēro par minēto pakalpojumu sniegšanu, novirza ESAP vispārējai darbībai.
3. Tādu pakalpojumu lietotājiem, par kuriem EVTI piemēro maksu saskaņā ar 2. punktu, tā var pieprasīt aizpildīt digitālu deklarāciju.
4. Neraugoties uz 2. punktu, EVTI ļauj bez maksas, tieši un nekavējoties piekļūt informācijai ESAP – tiktāl, ciktāl tas nepieciešams, lai tās varētu pildīt savus attiecīgos pienākumus, pilnvaras un saistības – šādām vienībām:
a) |
jebkurai Savienības iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai; |
b) |
jebkurai kompetentajai iestādei, ko dalībvalsts izraudzījusies, ievērojot kādu Savienības leģislatīvo aktu; |
c) |
jebkuram Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (16) 4. pantā definētās Eiropas Statistikas sistēmas dalībniekam; |
d) |
jebkuram Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībniekam; |
e) |
noregulējuma iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/59/ES (17) 3. pantu; |
f) |
jebkurai dalībvalsts valdības institūcijai, struktūrai vai aģentūrai; |
g) |
jebkurai izglītības un apmācības iestādei tikai pētniecības nolūkā, kā arī akadēmiskajām aprindām, ziņu aģentūrām un nevalstiskām organizācijām tiktāl, ciktāl piekļuve attiecīgajai informācijai tām ir nepieciešama savu uzdevumu veikšanai; |
h) |
vienībām, kas sniedz un izmanto ESAP pieejamo informāciju, lai pildītu savus regulatīvos pienākumus. |
5. Šā panta 2. punkta nolūkos EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai noteiktu to specifisko pakalpojumu veidu un apmēru, par kuriem var piemērot maksu, un attiecīgās maksas struktūru.
EVTI minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai.
Komisija tiek pilnvarota pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.
6. EVTI publicē un dara viegli pieejamu ESAP tīmekļa vietnē minētās maksas struktūru, attiecīgā gadījumā apjoma robežvērtības un likmes. EVTI reizi gadā pārskata apjoma robežvērtības un likmes.
9. pants
ESAP pieejamās informācijas izmantošana un atkalizmantošana
1. Ne EVTI, ne informācijas vākšanas struktūras nav atbildīgas par piekļuvi informācijai, ko vienības iesniegušas informācijas vākšanas struktūrām un kas ir pieejama ESAP, un par šīs informācijas izmantošanu vai atkalizmantošanu.
2. ESAP pieejamos personas datus izmanto, tostarp atkārtoti, saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679. Jebkādus personas datus, kurus izmanto atkārtoti, neglabā ilgāk kā nepieciešams un jebkurā gadījumā ne ilgāk kā piecus gadus, ja vien šīs regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajos Savienības leģislatīvajos aktos nav noteikts citādi.
3. EVTI nodrošina, ka ESAP pieejamās informācijas izmantošanu un atkalizmantošanu nepakļauj nekādiem nosacījumiem, ja vien šie nosacījumi neatbilst šādām prasībām:
a) |
tie ir objektīvi un nediskriminējoši; |
b) |
to pamatojums ir sabiedrības intereses; |
c) |
attiecīgā gadījumā – atkarībā no informācijas veida – tie atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti atvērtā standarta licencēs Direktīvas (ES) 2019/1024 2. panta 5) punkta nozīmē un kas ļauj ikvienam un jebkādā nolūkā brīvi izmantot, labot un koplietot minēto informāciju. |
4. Vienībām, kas iesniedz informāciju publicēšanai, nevajadzētu ierobežot informācijas, kura darīta pieejama ESAP, izmantošanu un atkalizmantošanu regulatīviem un nekomerciāliem mērķiem, pamatojoties uz sui generis tiesībām, kas minētas Direktīvas 96/9/EK 7. panta 1. punktā.
10. pants
Informācijas kvalitāte
1. EVTI veic automatizētu validāciju, lai pārbaudītu, vai visa informācija, ko informācijas vākšanas struktūras sniegušas ESAP, atbilst 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām.
Ja informācijas vākšanas struktūras sniegto informāciju ir iesniegusi vienība, EVTI automatizēto validāciju var veikt izlases veidā. Šāda automatizēta validācija neatšķiras no tām validācijām, ko informācijas vākšanas struktūras veic saskaņā ar 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu.
2. EVTI ievieš atbilstošus tehniskos procesus, lai automātiski informētu informācijas vākšanas struktūru gadījumos, kad sniegtā informācija neatbilst 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajām prasībām. Gadījumos, kad atbilstība minētajām prasībām nav nodrošināta, par sniegto informāciju ir atbildīgas vienības. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu informācijas vākšanas struktūra informē vienību gadījumos, kad sniegtā informācija tikusi noraidīta, un par šādas noraidīšanas iemesliem.
3. EVTI var veikt datu kvalitātes, integritātes un izcelsmes pierādījuma papildu pārbaudi. Pamatojoties uz šādas pārbaudes rezultātiem, EVTI var paziņot informācijas vākšanas struktūrām par konstatētajiem trūkumiem un apturēt informācijas darīšanu pieejamu ESAP.
11. pants
EVTI uzdevumi
1. EVTI ciešā sadarbībā ar EBI un EAAPI veic šādas darbības:
a) |
nodrošina, ka informācija, ko informācijas vākšanas struktūras sniegušas pēc tam, kad to ir iesniegušas vienības, bez liekas kavēšanās tiek darīta pieejama ESAP; |
b) |
sniedz atbalstu informācijas vākšanas struktūrām; |
c) |
nodrošina, ka ESAP katru mēnesi ir pieejams vismaz 97 % no laika, izņemot plānotas uzturēšanas, satura atjaunināšanas un lapas pilnveidošanas gadījumus: šādos gadījumos ir jāsniedz skaidrs paziņojums lietotājiem, norādot ESAP sniegto pakalpojumu pārtraukuma iespējamo ilgumu; |
d) |
attiecīgā gadījumā konsultējas ar informācijas vākšanas struktūrām, lai pievērstos kopīgām problēmām un kopīgiem rīcības principiem un jo īpaši lai apspriestu:
|
e) |
uzrauga ESAP ieviešanu un darbību un reizi gadā par to ziņo Komisijai, kā noteikts 12. pantā. |
2. Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā, izveidojot ad hoc darba grupu, cita veida darba grupu vai komiteju, EVTI nodrošina to, ka notiek apspriešanās ar ekspertiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai saņemtu konsultāciju un atbalstu saistībā ar ESAP tehnisko ieviešanu. Turklāt EVTI var apspriesties ar Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupu, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 37. pantā.
3. EVTI neglabā personas datus saturošu informāciju, izņemot automātiskas, starpposma un īslaicīgas apstrādes vajadzībām, ja vien tas nav nepieciešams, lai atvieglotu piekļuvi informācijai, ko sniegušas informācijas vākšanas struktūras, un izpildītu šīs regulas prasības. EVTI veic atbilstošus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai nodrošinātu, ka personas datu apstrāde, izmantojot ESAP, notiek saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 un ka informācija, kas satur personas datus, netiek glabāta un darīta pieejama ilgāk, nekā noteikts 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā.
4. EVTI nodrošina, ka personas datu apstrāde atbilst tiesiskajam regulējumam attiecībā uz Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru apstrādāto datu aizsardzību.
12. pants
ESAP ieviešanas un darbības uzraudzība
1. EVTI ciešā sadarbībā ar EBI un EAAPI uzrauga ESAP darbību, pamatojoties vismaz uz 2. punktā noteiktajiem kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem rādītājiem, un publicē un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par ESAP darbību.
2. Šā panta 1. punktā minētie kvalitatīvie un kvantitatīvie rādītāji ir šādi:
a) |
apmeklētāju, meklējumu un lejupielādes gadījumu skaits; |
b) |
skatītās un lejupielādētās informācijas veidi procentos; |
c) |
šīs regulas 8. panta 2. punktā minētā maksa un EVTI piemērotās summas; |
d) |
to meklējumu īpatsvars, kuru rezultātā noticis skatījums vai lejupielāde, pēc informācijas un piekļuves veida; |
e) |
ESAP pieejamās mašīnlasāmās informācijas apjoms un īpatsvars un mašīnlasāmo skatījumu un lejupielāžu skaits un īpatsvars; |
f) |
šīs regulas 10. panta 2. punktā minētās automatizētās validācijas rezultātā sagatavoto paziņojumu īpatsvars; |
g) |
jebkādi būtiski darbības traucējumi vai incidenti, kas ietekmē ESAP darbību vai vispārējo sniegumu; |
h) |
ESAP iekļautās informācijas pieejamības, kvalitātes, izmantojamības, ticamības un savlaicīguma izvērtējums; |
i) |
izvērtējums attiecībā uz to, vai ESAP atbilst izvirzītajiem mērķiem, ņemot vērā tā izmantošanas un informācijas plūsmu attīstību Savienībā; |
j) |
galalietotāju apmierinātības izvērtējums; |
k) |
salīdzinājums ar līdzīgām sistēmām trešās valstīs. |
3. EVTI pirms šā panta 1. punktā minētā ziņojuma iesniegšanas apspriežas ar ad hoc darba grupu, cita veida grupu vai komiteju, kas jāizveido, ievērojot šīs regulas 11. panta 2. punktu, un tā var apspriesties ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 37. pantā minēto Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupu.
13. pants
Pārskatīšana
1. Līdz 2029. gada 10. janvārim Komisija ciešā sadarbībā ar EVTI un ņemot vērā 12. pantā minētos gada ziņojumus, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par ESAP ieviešanu, darbību un efektivitāti.
2. Šā panta 1. punktā minētajā ziņojumā apskata šādus elementus:
a) |
tehniskās problēmas, ar ko ESAP ieviešanas laikā saskārušās vienības un informācijas vākšanas struktūras; |
b) |
informācijas vākšanas un nodošanas sistēmas efektivitāte saistībā ar ESAP; |
c) |
ESAP darbības noturība pret riskiem, kas saistīti ar IKT, un tās informācijas ticamība, kura darīta pieejama ESAP, tostarp, izmantojot kvalificētus elektroniskos zīmogus; |
d) |
izmaksas, kas radušās vienībām un informācijas vākšanas struktūrām, tostarp izvērtējums attiecībā uz to, vai informācijas vākšanas struktūras, kuras ir kompetentās iestādes, ir palielinājušas savu uzraudzības maksu tāpēc, ka ir palielinājušās ar ESAP saistītās izmaksas; |
e) |
izmaksas, kas radušās EVTI kā ESAP darbības un ESAP finansēšanas sistēmas pārvaldītājai; |
f) |
ESAP ietekme uz publisko piekļuvi informācijai finanšu pakalpojumu, kapitāla tirgu un ilgtspējas jomā; |
g) |
ESAP ietekme uz vienību atpazīstamību pārrobežu investoriem, tostarp MVU atpazīstamība; |
h) |
ESAP ietekme uz privāto datu sniedzēju stāvokli tirgū Savienībā; |
i) |
ESAP sadarbspēja ar līdzīgām globālām platformām; |
j) |
ESAP ieviešana un darbība saistībā ar uzdevumu deleģēšanu saskaņā ar 5. panta 8. punktu. |
3. Ņemot vērā pievienoto vērtību, tehniskās problēmas un gaidāmās izmaksas, 1. punktā minētajā ziņojumā iekļauj izmaksu un ieguvumu analīzi, kas saistīta ar tādas iespējami būtiskas informācijas nākotnes iekļaušanu šīs regulas darbības jomā, kura ziņojuma sagatavošanas laikā ESAP vēl nav pieejama, tādējādi radot datu trūkumu.
Ziņojumā iekļauj arī ieteikumus par ESAP turpmāko attīstību.
4. Komisija saskaņā ar 14. pantu pieņem deleģēto aktu, ar ko groza šā punkta otrajā daļā minētos Savienības leģislatīvos aktus, lai atliktu tādas informācijas iekļaušanu ESAP, kuras iesniegšana ESAP vēl nav prasīta vai atļauta saskaņā ar 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu, uz laikposmu, kas nepārsniedz 36 mēnešus, ja Komisija šā panta 1. punktā minētajā ziņojumā secina, ka ir pierādījumi par nopietnām un plaši izplatītām grūtībām attiecībā uz šā panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā uzskaitītajiem elementiem.
Šā punkta pirmajā daļā minētie Savienības leģislatīvie akti ietver šādus aktus:
— |
Regula (ES) Nr. 575/2013 (434.b pants), |
— |
Regula (ES) Nr. 537/2014 (13.a pants), |
— |
Regula (ES) Nr. 600/2014 (23.a pants), |
— |
Regula (ES) 2015/760 (25.a pants), |
— |
Regula (ES) 2015/2365 (32.a pants), |
— |
Regula (ES) 2017/1131 (37.a pants), |
— |
Regula (ES) 2019/2033 (46.a pants), |
— |
Regula (ES) 2023/1114 (110.a pants), |
— |
Regula (ES) 2023/2631 (15.a pants), |
— |
Direktīva 2002/87/EK (30.b pants), |
— |
Direktīva 2004/25/EK (16.a pants), |
— |
Direktīva 2006/43/EK (20.a pants), |
— |
Direktīva 2007/36/EK (14.c pants), |
— |
Direktīva 2009/138/EK (304.b pants), |
— |
Direktīva 2011/61/ES (69.b pants), |
— |
Direktīva 2013/36/ES (116.a pants), |
— |
Direktīva 2014/59/ES (128.a pants), |
— |
Direktīva 2014/65/ES (87.a pants), |
— |
Direktīva (ES) 2016/97 (40.a pants), |
— |
Direktīva (ES) 2016/2341 (63.a pants), |
— |
Direktīva (ES) 2019/2034 (44.a pants), |
— |
Direktīva (ES) 2019/2162 (29.a pants). |
14. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 13. panta 4. punktā minēto deleģēto aktu Komisijai piešķir uz 12 mēnešiem no 13. panta 1. punktā minētā ziņojuma publicēšanas dienas.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 13. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.
5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
6. Deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.
15. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2023. gada 13. decembrī
Eiropas Parlamenta vārdā –
priekšsēdētāja
R. METSOLA
Padomes vārdā –
priekšsēdētājs
P. NAVARRO RÍOS
(1) OV C 290, 29.7.2022., 58. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta 2023. gada 9. novembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2023. gada 27. novembra lēmums.
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1024 (2019. gada 20. jūnijs) par atvērtajiem datiem un publiskā sektora informācijas atkalizmantošanu (OV L 172, 26.6.2019., 56. lpp.).
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).
(9) OV C 307, 12.8.2022., 3. lpp.
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.).
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2023/2864 (2023. gada 13. decembris), ar ko attiecībā uz Eiropas vienotā piekļuves punkta izveidi un darbību groza konkrētas direktīvas (OV L, 2023/2864, 20.12.2023., ELI: http://data.europa.eu/eli/dir/2023/2864/oj).
(12) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/2869 (2023. gada 13. decembris), ar ko attiecībā uz Eiropas vienotā piekļuves punkta izveidi un darbību groza konkrētas regulas (OV L, 2023/2869, 20.12.2023., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2869/oj).
(13) OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
(14) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.).
(15) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/9/EK (1996. gada 11. marts) par datubāzu tiesisko aizsardzību (OV L 77, 27.3.1996., 20. lpp.).
(16) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts), par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).
(17) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).
PIELIKUMS
Šīs regulas 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto Savienības leģislatīvo aktu saraksts
A DAĻA: REGULAS
1. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1060/2009 (2009. gada 16. septembris) par kredītreitingu aģentūrām (OV L 302, 17.11.2009., 1. lpp.). |
2. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 236/2012 (2012. gada 14. marts) par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem (OV L 86, 24.3.2012., 1. lpp.). |
3. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 345/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas riska kapitāla fondiem (OV L 115, 25.4.2013., 1. lpp.). |
4. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 346/2013 (2013. gada 17. aprīlis) par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (OV L 115, 25.4.2013., 18. lpp.). |
5. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.). |
6. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 537/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par īpašām prasībām attiecībā uz obligātajām revīzijām sabiedriskas nozīmes struktūrās un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2005/909/EK (OV L 158, 27.5.2014., 77. lpp.). |
7. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.). |
8. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.). |
9. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1286/2014 (2014. gada 26. novembris) par komplektētu privāto ieguldījumu un apdrošināšanas ieguldījumu produktu (PRIIP) pamatinformācijas dokumentiem (OV L 352, 9.12.2014., 1. lpp.). |
10. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/760 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem (OV L 123, 19.5.2015., 98. lpp.). |
11. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.). |
12. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.). |
13. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1129 (2017. gada 14. jūnijs) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, un ar ko atceļ Direktīvu 2003/71/EK (OV L 168, 30.6.2017., 12. lpp.). |
14. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1131 (2017. gada 14. jūnijs) par naudas tirgus fondiem (OV L 169, 30.6.2017., 8. lpp.). |
15. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1238 (2019. gada 20. jūnijs) par Pan-Eiropas privāto pensiju produktu (PEPP) (OV L 198, 25.7.2019., 1. lpp.). |
16. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2033 (2019. gada 27. novembris) par prudenciālajām prasībām ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 575/2013, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 806/2014 (OV L 314, 5.12.2019., 1. lpp.). |
17. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/2088 (2019. gada 27. novembris) par informācijas atklāšanu, kas saistīta ar ilgtspēju, finanšu pakalpojumu nozarē (OV L 317, 9.12.2019., 1. lpp.). |
18. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1114 (2023. gada 31. maijs) par kriptoaktīvu tirgiem un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 un Direktīvas 2013/36/ES un (ES) 2019/1937 (OV L 150, 9.6.2023., 40. lpp.). |
19. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/2631 (2023. gada 22. novembris) par Eiropas zaļajām obligācijām un fakultatīvu informācijas atklāšanu attiecībā uz obligācijām, ko tirgo kā vides ziņā ilgtspējīgas, un ar ilgtspēju saistītām obligācijām (OV L, 2023/2631, 30.11.2023., ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2631/oj). |
B DAĻA: DIREKTĪVAS
1. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.). |
2. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/25/EK (2004. gada 21. aprīlis) par pārņemšanas piedāvājumiem (OV L 142, 30.4.2004., 12. lpp.). |
3. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.). |
4. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.). |
5. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/36/EK (2007. gada 11. jūlijs) par biržu sarakstos iekļautu sabiedrību akcionāru konkrētu tiesību izmantošanu (OV L 184, 14.7.2007., 17. lpp.). |
6. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.). |
7. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.). |
8. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.). |
9. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.). |
10. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.). |
11. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.). |
12. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.). |
13. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/97 (2016. gada 20. janvāris) par apdrošināšanas izplatīšanu (OV L 26, 2.2.2016., 19. lpp.). |
14. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2341 (2016. gada 14. decembris) par arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (AKUI) darbību un uzraudzību (OV L 354, 23.12.2016., 37. lpp.). |
15. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.). |
16. |
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2162 (2019. gada 27. novembris) par segto obligāciju emisiju un segto obligāciju publisko uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2009/65/EK un 2014/59/ES (OV L 328, 18.12.2019., 29. lpp.). |
ELI: http://data.europa.eu/eli/reg/2023/2859/oj
ISSN 1977-0715 (electronic edition)