This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 32022D2110
Commission Implementing Decision (EU) 2022/2110 of 11 October 2022 establishing the best available techniques (BAT) conclusions, under Directive 2010/75/EU of the European Parliament and of the Council on industrial emissions, for the ferrous metals processing industry (notified under document C(2022) 7054) (Text with EEA relevance)
Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2110 (2022. gada 11. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) melno metālu pārstrādes nozarē (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7054) (Dokuments attiecas uz EEZ)
Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2022/2110 (2022. gada 11. oktobris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) melno metālu pārstrādes nozarē (izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7054) (Dokuments attiecas uz EEZ)
C/2022/7054
OV L 284, 4.11.2022, p. 69–133
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, GA, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
In force
4.11.2022 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 284/69 |
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2022/2110
(2022. gada 11. oktobris),
ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) melno metālu pārstrādes nozarē
(izziņots ar dokumenta numuru C(2022) 7054)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (1) un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,
tā kā:
(1) |
Secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) izmanto par atsauces materiālu Direktīvas 2010/75/ES II nodaļas aptverto iekārtu atļaujas nosacījumu noteikšanā, un kompetentajām iestādēm būtu jānosaka emisijas robežvērtības, kas nodrošina, ka normālos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītos emisiju līmeņus, kuri noteikti secinājumos par LPTP. |
(2) |
Kā paredz Direktīvas 2010/75/ES 13. panta 4. punkts, ar Komisijas 2011. gada 16. maija lēmumu (2) izveidotais forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji, 2021. gada 17. decembrī Komisijai sniedza savu atzinumu par melno metālu pārstrādes nozarei piemērojamā LPTP atsauces dokumenta ierosināto saturu. Minētais atzinums ir publiski pieejams (3). |
(3) |
Šā lēmuma pielikumā izklāstītajos secinājumos par LPTP ir ņemts vērā foruma atzinums par ierosināto LPTP atsauces dokumenta saturu. Tie satur LPTP atsauces dokumenta galvenos elementus. |
(4) |
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Tiek pieņemti pielikumā izklāstītie secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) melno metālu pārstrādes nozarē.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2022. gada 11. oktobrī
Komisijas vārdā –
Komisijas loceklis
Virginijus SINKEVIČIUS
(1) OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.
(2) Komisijas Lēmums (2011. gada 16. maijs), ar ko izveido forumu informācijas apmaiņai saskaņā ar 13. pantu Direktīvā 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (OV C 146, 17.5.2011., 3. lpp.).
(3) https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/b8ba39b2-77ca-488a-889b-98e13cee5141/details
PIELIKUMS
1. SECINĀJUMI PAR LABĀKAJIEM PIEEJAMAJIEM TEHNISKAJIEM PAŅĒMIENIEM (LPTP) MELNO METĀLU PĀRSTRĀDES NOZARĒ
TVĒRUMS
Šie secinājumi par LPTP attiecas uz šādām Direktīvas 2010/75/ES I pielikumā norādītajām darbībām:
2.3. |
“Melno metālu pārstrāde:
|
2.6. |
Melno “metālu (..) virsmas elektrolītiska vai ķīmiska apstrāde, ja apstrādes tvertņu tilpums ir lielāks par 30 m3”, ja to veic aukstās velmēšanas, stieples vilkšanas vai detaļu cinkošanas ietvaros. |
6.11. |
“Tādu notekūdeņu neatkarīgi veikta attīrīšana, uz kuriem neattiecas Direktīva 91/271/EEK”, ja galvenais piesārņotāju slodzes avots ir darbības, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP. |
Šie LPTP secinājumi aptver arī šādus procesus, darbības un elementus:
— |
aukstā velmēšana un stieples vilkšana, ja tā ir tieši saistīta ar karsto velmēšanu un/vai karsto pārklāšanu, |
— |
skābju atgūšana, ja tā ir tieši saistīta ar darbībām, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP, |
— |
dažādas izcelsmes notekūdeņu kombinēta attīrīšana, ja uz šo notekūdeņu attīrīšanu neattiecas Direktīva 91/271/EEK un ja galvenais piesārņotāju slodzes avots ir darbības, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP, |
— |
sadedzināšanas procesi, kas tieši saistīti ar darbībām, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP, ar nosacījumu, ka:
|
Šie LPTP secinājumi neaptver šādus procesus, darbības un elementus:
— |
metalizēšana ar termosmidzināšanu, |
— |
galvanizācija un ķīmiskā pārklāšana; uz to var attiekties secinājumi par LPTP metālu un plastmasas virsmas apstrādes nozarē (STM). |
Citi secinājumi par LPTP un LPTP atsauces dokumenti, kuri varētu būt relevanti attiecībā uz darbībām, kas aplūkotas šajos secinājumos par LPTP:
— |
dzelzs un tērauda ražošana (IS), |
— |
lielas sadedzināšanas stacijas (LCP), |
— |
metālu un plastmasas virsmas apstrāde (STM), |
— |
virsmas apstrāde ar organiskajiem šķīdinātājiem (STS), |
— |
atkritumu apstrāde (WT), |
— |
no RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto piesārņotāju monitorings (ROM), |
— |
ekonomika un šķērsvidiskā ietekme (ECM), |
— |
ar glabāšanu saistītās emisijas (EFS), |
— |
energoefektivitāte (ENE), |
— |
rūpnieciskās aukstumapgādes sistēmas (ICS). |
Šos secinājumus par LPTP piemēro, neskarot citus relevantus tiesību aktus, piem., par ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), par klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (CLP).
DEFINĪCIJAS
Šajos LPTP secinājumos izmanto šādas definīcijas:
Vispārīgie jēdzieni |
|||||
Termins |
Definīcija |
||||
Detaļu cinkošana |
Ar pārtraukumiem veikta tērauda sagatavju iegremdēšana vannā, kas satur izkausētu cinku, nolūkā šo detaļu virsmu pārklāt ar cinku. Tas ietver arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., attaukošanu un pasivēšanu). |
||||
Apakšējie sakusumi |
Reakcijas produkts, kas rodas, izkausētam cinkam reaģējot ar dzelzi vai dzelzs sāļiem no dekapēšanas vai apstrādes ar kušņiem. Šis reakcijas produkts nogrimst cinkošanas vannas apakšā. |
||||
Oglekļa tērauds |
Tērauds, kurā katra sakausējuma elementa saturs ir mazāks par 5 % (masas). |
||||
Virzītās emisijas |
Piesārņotāju emisijas vidē pa dažādiem kanāliem, caurulēm, dūmeņiem utt. |
||||
Aukstā velmēšana |
Tērauda saspiešana ar velmēm apkārtējās vides temperatūrā, lai mainītu tā raksturlielumus (piem., lielumu, formu un/vai metalurģiskās īpašības). Tā ietver arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., dekapēšanu, atkvēlināšanu un eļļošanu). |
||||
Nepārtraukta mērīšana |
Mērīšana ar automātisku mērīšanas sistēmu, kas pastāvīgi uzstādīta objektā. |
||||
Tiešā novadīšana |
Novadīšana uz saņēmēju ūdensobjektu bez papildu notekūdeņu attīrīšanas lejasposmā. |
||||
Esoša stacija |
Stacija, kas nav jauna stacija. |
||||
Ievadresurss |
Jebkāda (nepārstrādāta vai daļēji pārstrādāta) tērauda ielaide vai sagataves, kas nonāk kādā ražošanas procesa posmā. |
||||
Ievadresursu karsēšana |
Jebkurš procesa posms, kurā ievadresursi tiek uzkarsēti. Tas neietver ievadresursu žāvēšanu vai cinkošanas tvertnes karsēšanu. |
||||
Ferohroms |
Hroma un dzelzs sakausējums, kurā parasti ir no 50 % (masas) līdz 70 % (masas) hroma. |
||||
Dūmgāzes |
Sadedzināšanas bloka atgāze. |
||||
Augstleģēts tērauds |
Tērauds, kurā viena vai vairāku sakausējuma elementu saturs ir 5 % (masas) vai vairāk. |
||||
Karstā pārklāšana |
Bez pārtraukumiem veikta tērauda lokšņu vai stiepļu iegremdēšana vannā, kurā ir izkausēts metāls vai metāli, piem., cinks un/vai alumīnijs, lai virsmu pārklātu ar metālu vai metāliem. Tā ietver arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., dekapēšanu un fosfatēšanu). |
||||
Karstā velmēšana |
Sakarsēta tērauda saspiešana ar velmēm temperatūrā, kas parasti ir diapazonā no 1 050 °C līdz 1 300 °C, lai mainītu tā raksturlielumus (piem., lielumu, formu un/vai metalurģiskās īpašības). Tā ietver karsto gredzenu velmēšanu un bezšuvju cauruļu karsto velmēšanu, kā arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., virsmas defektu likvidēšanu, apdari, dekapēšanu un eļļošanu). |
||||
Netiešā novadīšana |
Novadīšana, kas nav tiešā novadīšana. |
||||
Starpkarsēšana |
Ievadresursa karsēšana starp karstās velmēšanas posmiem. |
||||
Dzelzs un tērauda apstrādes procesu gāzes |
Domnas gāze, skābekļa konvertora gāze, koksa krāsns gāze vai to maisījumi, kas rodas dzelzs un tērauda ražošanā. |
||||
Svina tērauds |
Tērauda šķiras, kurās pievienotā svina saturs parasti ir no 0,15 % (masas) līdz 0,35 % (masas). |
||||
Ievērojama stacijas modernizācija |
Tādas ievērojamas izmaiņas stacijas konstrukcijā vai tehnoloģijā, kuru gaitā tiek ievērojami pielāgoti vai nomainīti procesi un/vai pretpiesārņojuma paņēmieni un saistītais aprīkojums. |
||||
Masas plūsma |
Konkrētas vielas vai parametra masa, kas tiek emitēta noteiktā laikposmā. |
||||
Plāva |
Dzelzs oksīdi, kas veidojas uz tērauda virsmas, skābeklim reaģējot ar karstu metālu. Tas notiek tūlīt pēc liešanas – atkaluzkarsēšanas un karstās velmēšanas laikā. |
||||
Skābju maisījums |
Fluorūdeņražskābes un slāpekļskābes maisījums. |
||||
Jauna stacija |
Stacija, kuras ekspluatācijai iekārtā pirmā atļauja izdota pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai stacija, kas pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas pilnīgi nomainīta. |
||||
Periodiska mērīšana |
Mērīšana noteiktos laika intervālos ar manuālām vai automātiskām metodēm. |
||||
Stacija |
Visas iekārtas daļas, uz kurām attiecas šie secinājumi par LPTP, un citas tieši saistītas darbības, kas ietekmē patēriņu un/vai emisijas. Stacijas iedalās jaunās stacijās un esošās stacijās. |
||||
Pēckarsēšana |
Ievadresursa karsēšana pēc karstās velmēšanas. |
||||
Tehniskās ķimikālijas |
Vielas un/vai maisījumi, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (1) 3. pantā un ko izmanto tehniskajos procesos. |
||||
Atgūšana |
Atgūšana, kas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (2) 3. panta 15. punktā definēta kā “reģenerācija”. Nostrādāto skābju atgūšana ietver to reģenerāciju, pārgūšanu un reciklēšanu. |
||||
Pārcinkošana |
Tādu lietotu cinkotu izstrādājumu (piem., ceļu atvairbarjeru) apstrāde, kurus pēc ilga ekspluatācijas laika cinko atkārtoti. Šo izstrādājumu apstrādei vajadzīgi papildu tehniskie posmi, jo tiem var būt daļēji korodētas virsmas vai var būt jānoņem vecā cinkojuma paliekas. |
||||
Atkaluzkarsēšana |
Ievadresursa karsēšana pirms karstās velmēšanas. |
||||
Atlikumi |
Vielas vai objekti, kas šo LPTP secinājumu aptvertajās darbībās radušies kā atkritumi vai blakusprodukti. |
||||
Sensitīvs objekts |
Zonas, kam vajadzīga īpaša aizsardzība, piem.,
|
||||
Nerūsošais tērauds |
Augstleģēts tērauds, kas satur hromu, parasti 10–23 % (masas) diapazonā. Tas var būt arī austenīta tērauds, kas satur arī niķeli, parasti 8–10 % (masas) diapazonā. |
||||
Augšējie sakusumi |
Karstajā iegremdēšanā – oksīdi, kas veidojas uz izkausētā cinka virsmas, reaģējot dzelzij un alumīnijam. |
||||
Derīgs stundas (vai pusstundas) vidējais rādītājs |
Stundas (vai pusstundas) vidējo rādītāju uzskata par derīgu, ja automātiskajai mērīšanas sistēmai attiecīgajā laikā nav tikusi veikta apkope un tās darbība nav bijusi traucēta. |
||||
Gaistoša viela |
Viela, kas no cieta vai šķidra stāvokļa spēj viegli pāriet tvaikā, kam ir augsts tvaika spiediens un zems viršanas punkts (piem., HCl). Te ietilpst Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 45. punktā definētie gaistošie organiskie savienojumi. |
||||
Stieples vilkšana |
Tērauda stiegru vai stiepļu vilkšana caur vilkšanas matricu, lai samazinātu to diametru. Tā ietver arī visus tieši saistītos priekšapstrādes un pēcapstrādes procesus (piem., stieples stieņu dekapēšanu un ievadresursa uzkarsēšanu pēc vilkšanas). |
||||
Cinka pelni |
Maisījums, kas sastāv no cinka metāla, cinka oksīda un cinka hlorīda un veidojas uz izkausētā cinka virsmas. |
Piesārņotāji un parametri |
|
Termins |
Definīcija |
B |
Bors un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā B. |
Cd |
Kadmijs un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Cd. |
CO |
Oglekļa monoksīds. |
ĶSP |
Ķīmiskais skābekļa patēriņš. Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla pilnīgai ķīmiskai oksidācijai par oglekļa dioksīdu, izmantojot dihromātu. ĶSP ir organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators. |
Cr |
Hroms un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Cr. |
Cr(VI) |
Sešvērtīgais hroms, izteikts kā Cr(VI); ietver visus hroma savienojumus, kuros hroma oksidācijas pakāpe ir +6. |
Putekļi |
Visas daļiņas (gaisā). |
Fe |
Dzelzs un tās savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Fe. |
F- |
Izšķīdis fluorīds, izteikts kā F-. |
HCl |
Hlorūdeņradis. |
HF |
Fluorūdeņradis. |
Hg |
Dzīvsudrabs un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Hg. |
HOI |
Ogļūdeņražu indekss. Visu to savienojumu summa, kas ekstrahējami ar ogļūdeņražu šķīdinātāju (arī garķēdes un sazarotie alifātiskie, alicikliskie, aromātiskie vai alkilaizvietotie aromātiskie ogļūdeņraži). |
H2SO4 |
Sērskābe. |
NH3 |
Amonjaks. |
Ni |
Niķelis un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Ni. |
NOX |
Slāpekļa monoksīds (NO) un slāpekļa dioksīds (NO2) kopā, izteikti kā NO2. |
Pb |
Svins un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Pb. |
Sn |
Alva un tās savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Sn. |
SO2 |
Sēra dioksīds. |
SOX |
Sēra dioksīds (SO2), sēra trioksīds (SO3) un sērskābes aerosoli kopā, izteikti kā SO2. |
KOO |
Kopējais organiskais ogleklis, izteikts kā C (ūdenī); ietver visus organiskos savienojumus. |
Kopējais P |
Kopējais fosfors, izteikts kā P; ietver visus neorganiskos un organiskos fosfora savienojumus. |
KSC |
Kopējās suspendētās cietvielas. Visu suspendēto cietvielu masas koncentrācija (ūdenī), kas mērīta ar gravimetriju pēc filtrēšanas caur stiklšķiedras filtriem. |
KGOO |
Kopējais gaistošais organiskais ogleklis, izteikts kā C (gaisā). |
Zn |
Cinks un tā savienojumi kopā, izšķīduši vai piesaistījušies daļiņām, izteikti kā Zn. |
AKRONĪMI
Šajos LPTP secinājumos izmantoti šādi akronīmi:
Akronīms |
Definīcija |
DC |
Detaļu cinkošana |
ĶPS |
Ķimikāliju pārvaldības sistēma |
AV |
Aukstā velmēšana |
EMS |
Vidiskās pārvaldības sistēma |
MMP |
Melno metālu pārstrāde |
KP |
Karstā pārklāšana |
KV |
Karstā velmēšana |
ĀEA |
Ārpusnormāli ekspluatācijas apstākļi |
SKR |
Selektīva katalītiskā reducēšana |
SNKR |
Selektīva nekatalītiskā reducēšana |
SV |
Stieples vilkšana |
VISPĀRĪGI APSVĒRUMI
Labākie pieejamie tehniskie paņēmieni
Šajos secinājumos par LPTP uzskaitītie un aprakstītie tehniskie paņēmieni nav ne obligāti ievērojami, ne izsmeļoši. Drīkst izmantot citus tehniskos paņēmienus, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni.
Ja vien nav norādīts citādi, secinājumi par LPTP ir vispārizmantojami.
LPTP SEL un orientējošie emisiju līmeņi emisijām gaisā
Šajos secinājumos par LPTP norādītie ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) un orientējošie emisiju līmeņi, kas attiecas uz emisijām gaisā, ir norādīti kā koncentrācijas (emitēto vielu masa atlikumgāzu tilpuma vienībā) šādos standartapstākļos: sausa gāze 273,15 K temperatūrā un pie 101,3 kPa spiediena, izteikta mg/Nm3.
Šajos secinājumos LPTP SEL izteikšanai izmantotie skābekļa references līmeņi un orientējošie emisiju līmeņi ir norādīti nākamajā tabulā.
Emisiju avots |
Skābekļa references līmenis (OR) |
||||
Sadedzināšanas procesi, kas saistīti ar:
|
3 sausā tilp. % |
||||
Visi citi avoti |
Korekciju pēc skābekļa līmeņa neveic. |
Gadījumos, kad ir norādīts skābekļa references līmenis, vienādojums emisiju koncentrācijas aprēķināšanai pie skābekļa references līmeņa ir šāds:
kur:
ER |
: |
emisiju koncentrācija pie skābekļa references līmeņa OR; |
OR |
: |
skābekļa references līmenis tilp. %; |
EM |
: |
izmērītā emisiju koncentrācija; |
OM |
: |
izmērītais skābekļa līmenis tilp. %. |
Šo vienādojumu neizmanto, ja sadedzināšanas procesos izmanto ar skābekli bagātinātu gaisu vai tīru skābekli vai ja papildu gaisa pievade drošuma apsvērumu dēļ skābekļa līmeni atlikumgāzē ļoti pietuvina 21 tilp. %. Šādā gadījumā emisiju koncentrāciju pie skābekļa references līmeņa 3 sausā tilp. % aprēķina citādi, piemēram, normalizējot pēc oglekļa dioksīda, kas radies degšanas procesā.
Uz gaisā emitēto vielu emisijas LPTP SEL vidējošanas periodiem attiecināmas šādas definīcijas:
Mērīšanas veids |
Vidējošanas periods |
Definīcija |
Nepārtraukta |
Dienas vidējā vērtība |
Attiecībā uz vienu dienu vidējota vērtība, kuras pamatā ir derīgas stundas vai pusstundas vidējās vērtības. |
Periodiska |
Paraugošanas perioda vidējā vērtība |
Vidējā vērtība no trim secīgiem mērījumiem, kas katrs ildzis vismaz 30 minūtes (3). |
Ja divu vai vairāku avotu (piem., krāšņu) atlikumgāzes novada pa kopīgu dūmeni, LPTP SEL attiecas uz kopējo novadījumu pa šo dūmeni.
Lai aprēķinātu masas plūsmas 7. LPTP un 20. LPTP vajadzībām, ja atlikumgāzes no viena veida avota (piemēram, krāsnīm), ko novada pa diviem vai vairākiem atsevišķiem dūmeņiem, kompetentās iestādes ieskatā varētu novadīt pa kopīgu dūmeni, šos dūmeņus uzskata par vienu dūmeni.
LPTP SEL emisijām ūdenī
Šajos secinājumos par LPTP norādītie ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL), kas attiecas uz emisijām ūdenī, ir koncentrācijas (emitēto vielu masa ūdens tilpuma vienībā), izteiktas mg/l vai μg/l.
Ar LPTP SEL saistītie vidējošanas periodi atbilst vienam no šiem diviem gadījumiem:
— |
pastāvīgas novadīšanas gadījumā tās ir dienas vidējās vērtības, t. i., 24 stundu plūsmproporcionālie apvienotie paraugi. Ja ir pierādīts, ka plūsma ir pietiekami nemainīga, var izmantot arī laikproporcionālus apvienotos paraugus. Ja ir pierādīts, ka emisijas līmeņi ir pietiekami nemainīgi, var izmantot punktparaugus, |
— |
partijveida novadīšanas gadījumā tās ir vidējās vērtības, kas iegūtas vai nu ar plūsmproporcionālajiem apvienotajiem paraugiem visā novadīšanas laikā, vai, ja efluents ir pienācīgi samaisīts un homogēns, ar punktparaugu, kas ņemts pirms novadīšanas. |
Visi šie LPTP SEL ir piemērojami punktā, kurā notiek emisija no stacijas.
Citi ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie vidiskā snieguma līmeņi (LPTP SVSL)
Īpatnējā enerģijas patēriņa (energoefektivitātes) LPTP SVSL
Īpatnējā enerģijas patēriņa LPTP SVSL ir gada vidējās vērtības, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:
kur:
enerģijas patēriņš – |
: |
kopējais siltumenerģijas (no primārajiem energoresursiem) un elektroenerģijas daudzums, kas tiek patērēts attiecīgajos procesos, izteikts MJ gadā vai kWh gadā; |
ielaide – |
: |
kopējais pārstrādāto ievadresursu daudzums, izteikts t gadā. |
Ievadresursu karsēšanas gadījumā enerģijas patēriņš atbilst kopējam siltumenerģijas (no primārajiem energoresursiem) un elektroenerģijas daudzumam, ko attiecīgajos procesos patērē visas krāsnis.
Īpatnējā ūdens patēriņa LPTP SVSL
Īpatnējā ūdens patēriņa LPTP SVSL ir gada vidējās vērtības, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:
kur:
ūdens patēriņš – |
: |
kopējais stacijā patērētais ūdens daudzums, neskaitot:
izteikts m3 gadā; |
||||||
produkcijas rādītājs – |
: |
kopējais stacijā saražoto produktu daudzums, izteikts t gadā. |
Īpatnējā materiālu patēriņa LPTP SVSL
Īpatnējā materiālu patēriņa LPTP SVSL ir 3 gadu perioda vidējās vērtības, ko aprēķina ar šādu vienādojumu:
kur:
materiālu patēriņš – |
: |
attiecīgajos procesos patērēto materiālu kopējā daudzuma 3 gadu perioda vidējā vērtība, izteikta kg gadā; |
ielaide – |
: |
pārstrādāto ievadresursu kopējā daudzuma 3 gadu perioda vidējā vērtība, izteikta t gadā vai m2 gadā. |
1.1. Vispārīgie secinājumi par LPTP melno metālu pārstrādes nozarē
1.1.1. Vispārējais vidiskais sniegums
1. LPTP. |
LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir izstrādāt un ieviest tādu vidiskās pārvaldības sistēmu (EMS), kas aptver visus šos aspektus:
Konkrēti melno metālu pārstrādes nozarē LPTP ir EMS iekļaut arī šādus elementus:
Piezīme Regula (EK) Nr. 1221/2009 izveido Savienības vides vadības [ekopārvaldības] un audita sistēmu (EMAS), kas ir šim LPTP atbilstošas EMS piemērs. |
Izmantojamība
EMS detalizācijas līmenis un formalizācijas pakāpe parasti ir atkarīgi no iekārtas veida, lieluma un sarežģītības un tās iespējamās vidiskās ietekmes.
2. LPTP. |
LPTP, kā mazināt emisijas ūdenī un gaisā, ir EMS ietvaros (sk. 1. LPTP) ieviest, uzturēt un regulāri izskatīt (arī būtisku pārmaiņu gadījumā) izmantoto tehnisko ķimikāliju un notekūdeņu un atlikumgāzu plūsmu inventarizācijas pārskatu, kas ietver visus šos elementus:
|
Izmantojamība
Inventarizācijas detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no stacijas veida, lieluma un sarežģītības un tās iespējamās vidiskās ietekmes.
3. LPTP. |
LPTP, kā uzlabot vispārējo vidisko sniegumu, ir izstrādāt un EMS ietvaros (sk. 1. LPTP) ieviest ķimikāliju pārvaldības sistēmu (ĶPS), kas aptver visus tālāk norādītos aspektus.
|
Izmantojamība
ĶPS detalizācijas līmenis parasti ir atkarīgs no stacijas veida, lieluma un sarežģītības.
4. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai mazināt emisijas augsnē un pazemes ūdeņos, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
|
5. LPTP. |
LPTP, kā mazināt ĀEA biežumu un mazināt emisijas gaisā ĀEA laikā, ir izstrādāt un EMS (sk. 1. LPTP) ietvaros ieviest risku izvērtēšanā balstītu ĀEA pārvaldības plānu, kurā ir visi šie elementi:
|
1.1.2. Monitorings
6. LPTP. |
LPTP ir vismaz reizi gadā monitorēt šādus parametrus:
|
Apraksts
Monitoringu var veikt ar tiešiem mērījumiem, aprēķiniem vai uzskaiti, piem., ar piemērotiem skaitītājiem vai pēc rēķiniem. Monitoringu veic vispiemērotākajā līmenī (piem., procesu vai stacijas līmenī), un ņem vērā jebkādas vērā ņemamas izmaiņas stacijā.
7. LPTP. |
LPTP ir monitorēt virzītās emisijas gaisā vismaz tālāk norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.
|
8. LPTP. |
LPTP ir monitorēt emisijas ūdenī vismaz tālāk norādītajā biežumā un saskaņā ar EN standartiem. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte.
|
1.1.3. Bīstamas vielas
9. LPTP. |
LPTP, kā izvairīties no sešvērtīgā hroma savienojumu izmantošanas pasivēšanā, ir izmantot citus metālus saturošus šķīdumus (kas satur, piem., mangānu, cinku, titāna fluorīdu, fosfātus un/vai molibdātus) vai organisko polimēru šķīdumus (kas satur, piem., poliuretānus vai poliesterus). |
Izmantojamība
Izmantojamību var ierobežot produkta specifikācijas (piem., virsmas kvalitāte, krāsojamība, metināmība, veidojamība, korozijizturība).
1.1.4. Energoefektivitāte
10. LPTP. |
LPTP, kā uzlabot stacijas vispārējo energoefektivitāti, ir izmantot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
|
11. LPTP. |
LPTP, kā palielināt siltumapgādes energoefektivitāti (ieskaitot ievadresursu karsēšanu un žāvēšanu, kā arī vannu un cinkošanas tvertņu karsēšanu), ir izmantot piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.
Citi nozarspecifiski tehniskie paņēmieni energoefektivitātes palielināšanai ir norādīti šo LPTP secinājumu 1.2.1., 1.3.1. un 1.4.1. punktā. 1.1. abula Ar LPTP saistītie vidiskā snieguma līmeņi (LPTP SVSL) īpatnējam enerģijas patēriņam ievadresursa uzkarsēšanā karstajā velmēšanā
1.2. abula Ar LPTP saistītais vidiskā snieguma līmenis (LPTP SVSL) īpatnējam enerģijas patēriņam atkvēlināšanā pēc aukstās velmēšanas
1.3. abula Ar LPTP saistītais vidiskā snieguma līmenis (LPTP SVSL) īpatnējam enerģijas patēriņam ievadresursa uzkarsēšanā pirms karstās pārklāšanas
1.4. abula Ar LPTP saistītais vidiskā snieguma līmenis (LPTP SVSL) īpatnējam enerģijas patēriņam detaļu cinkošanā
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP. |
1.1.5. Materiālefektivitāte
12. LPTP. |
LPTP, kā palielināt attaukošanas materiālefektivitāti un samazināt nostrādātā attaukošanas šķīduma rašanos, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.
|
13. LPTP. |
LPTP, kā palielināt dekapēšanas materiālefektivitāti un samazināt nostrādātās dekapēšanas skābes rašanos, kad skābe tiek uzkarsēta, ir izmantot vienu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem un neizmantot tiešu tvaika iesmidzināšanu.
|
14. LPTP. |
LPTP, kā palielināt dekapēšanas materiālefektivitāti un samazināt nostrādātās dekapēšanas skābes rašanos, ir izmantot piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.
1.5. tabula Ar LPTP saistītais vidiskā snieguma līmenis (LPTP SVSL) īpatnējam dekapēšanas skābes patēriņam detaļu cinkošanā
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP. |
15. LPTP. |
LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti apstrādē ar kušņiem un samazināt nostrādātā kušņu šķīduma daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu, ir izmantot visus a), b) un c) punktā norādītos tehniskos paņēmienus kombinācijā ar d) punkta paņēmienu vai kombinācijā ar e) punkta paņēmienu.
|
16. LPTP. |
LPTP, kā palielināt karstās iegremdēšanas materiālefektivitāti stiepļu pārklāšanā un detaļu cinkošanā un samazināt atkritumu rašanos, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
|
17. LPTP. |
LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti un samazināt to atkritumu daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu no fosfatēšanas un pasivēšanas, ir izmantot a) punktā norādīto paņēmienu un vai nu b), vai c) punktā norādīto paņēmienu.
|
18. LPTP. |
LPTP, kā samazināt nostrādātās dekapēšanas skābes daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu, ir nostrādātās dekapēšanas skābes (t. i., hlorūdeņražskābi, sērskābi un skābju maisījumu) atgūt. Nostrādāto dekapēšanas skābju neitralizācija vai nostrādāto dekapēšanas skābju izmantošana deemulģēšanai nav LPTP. |
Apraksts
Paņēmieni, kā atgūt nostrādāto dekapēšanas skābi objektā vai ārpus tā, ir, piemēram, šādi:
i) |
izsmidzinājuma žāvēšana vai verdošā slāņa reaktoru izmantošana hlorūdeņražskābes atgūšanai; |
ii) |
dzelzs(III) sulfāta kristalizācija sērskābes atgūšanai; |
iii) |
izsmidzinājuma žāvēšana, iztvaicēšana, jonu apmaiņa vai difūzijas dialīze skābju maisījuma atgūšanai; |
iv) |
nostrādātas dekapēšanas skābes izmantošana par otrreizēju izejvielu (piem., dzelzs hlorīda vai pigmentu ražošanā). |
Izmantojamība
Ja nostrādātās dekapēšanas skābes izmantošanu par otrreizēju izejvielu detaļu cinkošanā ierobežo tirgus nepieejamība, nostrādāto dekapēšanas skābi izņēmuma kārtā var neitralizēt.
Citi nozarspecifiski tehniskie paņēmieni materiālefektivitātes palielināšanai ir norādīti šo LPTP secinājumu 1.2.2., 1.3.2., 1.4.2., 1.5.1. un 1.6.1. punktā.
1.1.6. Ūdens patēriņš un notekūdeņu rašanās
19. LPTP. |
LPTP, kā optimizēt ūdens patēriņu, uzlabot ūdens reciklējamību un samazināt radušos notekūdeņu tilpumdaudzumu, ir izmantot gan a) un b) punktā norādītos tehniskos paņēmienus, gan piemērotu c) līdz h) punktā norādīto paņēmienu kombināciju.
1.6. tabula Ar LPTP saistītie vidiskā snieguma līmeņi (LPTP SVSL) īpatnējam ūdens patēriņam
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP. |
1.1.7. Emisijas gaisā
1.1.7.1. Emisijas gaisā no siltumapgādes
20. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai mazināt putekļu emisijas gaisā no siltumapgādes, ir izmantot vai nu elektroenerģiju no nefosiliem energoresursiem, vai a) punktā norādīto paņēmienu kombinācijā ar b) punktā norādīto paņēmienu.
1.7. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām putekļu emisijām gaisā no ievadresursa uzkarsēšanas
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
21. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai mazināt SO2 emisijas gaisā no siltumapgādes, ir izmantot vai nu elektroenerģiju no nefosiliem energoresursiem, vai mazsēra degvielu vai šādu degvielu kombināciju. |
Apraksts
Degvielas ar zemu sēra saturu ir, piem., dabasgāze, sašķidrināta naftas gāze, domnas gāze, skābekļa konvertora gāze un CO bagāta gāze no ferohroma ražošanas.
1.8. tabula
Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām SO2 emisijām gaisā no ievadresursa uzkarsēšanas
Parametrs |
Sektors |
Mērvienība |
LPTP SEL (dienas vidējā vērtība vai paraugošanas perioda vidējā vērtība) |
SO2 |
Karstā velmēšana |
mg/Nm3 |
|
Aukstā velmēšana, stieples stiepšana, lokšņu karstā pārklāšana |
20 –100 (29) |
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP.
22. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai samazināt NOX emisijas gaisā no siltumapgādes, reizē ierobežojot CO un NH3 emisijas gaisā no SNKR un/vai SKR, ir izmantot vai nu elektroenerģiju no nefosiliem energoresursiem, vai piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.
1.9. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām NOX emisijām gaisā un orientējošie emisiju līmeņi virzītajām CO emisijām gaisā no ievadresursa karsēšanas karstajā velmēšanā
1.10. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām NOX emisijām gaisā un orientējošie emisiju līmeņi virzītajām CO emisijām gaisā no ievadresursa karsēšanas aukstajā velmēšanā
1.11. tabula Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām NOX emisijām gaisā un orientējošais emisiju līmenis virzītajām CO emisijām gaisā no ievadresursa uzkarsēšanas stieples vilkšanā
1.12. tabula Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām NOX emisijām gaisā un orientējošais emisiju līmenis virzītajām CO emisijām gaisā no ievadresursa uzkarsēšanas karstajā pārklāšanā
1.13. tabula Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām NOX emisijām gaisā un orientējošais emisiju līmenis virzītajām CO emisijām gaisā no cinkošanas tvertnes uzkarsēšanas detaļu cinkošanā
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
1.1.7.2. Emisijas gaisā no attaukošanas
23. LPTP. |
LPTP, kā samazināt eļļas aerosola, skābju un/vai sārmu emisijas gaisā no attaukošanas lokšņu aukstajā velmēšanā un karstajā pārklāšanā, ir emisijas savākt, izmantojot a) punktā norādīto paņēmienu, un atlikumgāzi attīrīt, izmantojot b) un/vai c) punktā norādīto paņēmienu.
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
1.1.7.3. Emisijas gaisā no dekapēšanas
24. LPTP. |
LPTP, kā samazināt putekļu, skābju (HCl, HF, H2SO4) un SOx emisijas gaisā no dekapēšanas karstajā velmēšanā, aukstajā velmēšanā, karstajā pārklāšanā un stieples vilkšanā, ir izmantot a) vai b) punktā norādīto paņēmienu kombinācijā ar c) punktā norādīto paņēmienu.
1.14. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām HCl, HF un SOX emisijām gaisā no dekapēšanas karstajā velmēšanā, aukstajā velmēšanā un karstajā pārklāšanā
1.15. tabula Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām HCl un SOX emisijām gaisā no dekapēšanas ar hlorūdeņražskābi vai sērskābi stieples vilkšanā
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
25. LPTP. |
LPTP, kā samazināt NOX emisijas gaisā no dekapēšanas ar slāpekļskābi (atsevišķi vai kombinācijā ar citām skābēm) un NH3 emisijas no SKR izmantošanas karstajā un aukstajā velmēšanā, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.
1.16. tabula Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām NOX emisijām gaisā no dekapēšanas ar slāpekļskābi (atsevišķi vai kombinācijā ar citām skābēm) karstajā un aukstajā velmēšanā
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
1.1.7.4. Emisijas gaisā no karstās iegremdēšanas
26. LPTP. |
LPTP, kā samazināt putekļu un cinka emisijas gaisā no karstās iegremdēšanas pēc apstrādes ar kušņiem stiepļu karstajā pārklāšanā un detaļu cinkošanā, ir mazināt emisiju rašanos, izmantojot b) punktā norādīto paņēmienu vai a) un b) punktā norādīto paņēmienu, emisijas savākt, izmantojot c) vai d) punktā norādīto paņēmienu, un atlikumgāzes attīrīt, izmantojot e) punktā norādīto paņēmienu.
1.17. tabula Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītām putekļu emisijām gaisā no karstās iegremdēšanas pēc apstrādes ar kušņiem stiepļu karstajā pārklāšanā un detaļu cinkošanā
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
1.1.7.4.1.
27. LPTP. |
LPTP, kā novērst eļļas aerosola emisijas gaisā un mazināt eļļas patēriņu ievadresursu virsmas eļļošanā, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem.
|
1.1.7.5. Emisijas gaisā no pēcapstrādes
28. LPTP. |
LPTP, kā samazināt emisijas gaisā no ķimikāliju vannām vai tvertnēm pēcapstrādē (t. i., fosfatēšanā un pasivēšanā), ir emisijas savākt, izmantojot a) vai b) punktā norādīto paņēmienu, un atlikumgāzi tādā gadījumā attīrīt, izmantojot c) un/vai d) punktā norādīto paņēmienu.
|
1.1.7.6. Emisijas gaisā no skābju atgūšanas
29. LPTP. |
LPTP, kā samazināt emisijas gaisā no putekļu, skābju (HCl, HF), SO2 un NOX atgūšanas no nostrādātās skābes (vienlaikus ierobežojot CO emisijas) un NH3 emisijas no SKR izmantošanas, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.
1.18. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām putekļu, HCl, SO2 un NOX emisijām gaisā no nostrādātās hlorūdeņražskābes atgūšanas, žāvējot izsmidzinājumu vai izmantojot verdošā slāņa reaktorus
1.19. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām putekļu, HF un NOX emisijām gaisā no skābju maisījuma atgūšanas, žāvējot izsmidzinājumu vai izmantojot iztvaicēšanu
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
1.1.8. Emisijas ūdenī
30. LPTP. |
LPTP, kā samazināt organisko piesārņotāju slodzi ūdenī, kas kontaminēts ar eļļu vai taukiem (piem., no eļļas noplūdēm vai velmēšanas un rūdīšanas emulsiju, attaukošanas šķīdumu un stiepļu vilkšanas smērvielu attīrīšanas), ko nosūta uz tālāku apstrādi (sk. 31. LPTP), ir separēt organisko fāzi un ūdens fāzi. |
Apraksts
Organisko fāzi separē no ūdens fāzes, piemēram, ar nosmelšanu vai deemulģēšanu ar piemērotiem līdzekļiem, iztvaicēšanu vai membrānfiltrēšanu. Organisko fāzi var izmantot enerģijas vai materiālu atgūšanai (piemēram, sk. 34. LPTP f) punktu).
31. LPTP. |
LPTP, kā mazināt emisijas ūdenī, ir notekūdeņus attīrīt, izmantojot kādu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.
1.20. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) tiešiem novadījumiem saņēmējā ūdensobjektā
1.21. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) netiešiem novadījumiem saņēmējā ūdensobjektā
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 8. LPTP. |
1.1.9. Troksnis un vibrācijas
32. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai, ja tas nav iespējams, mazināt trokšņa un vibrāciju emisiju, ir ieviest, īstenot un regulāri pārskatīt trokšņa un vibrāciju pārvaldības plānu, kas ir EMS (sk. 1. LPTP) daļa un ietver visus šos elementus:
|
Izmantojamība
Paņēmiens ir izmantojams tikai gadījumos, kad ir paredzams un/vai ir konstatēts, ka troksnis vai vibrācijas radīs vai rada apgrūtinājumu sensitīvos objektos.
33. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai, ja tas nav iespējams, mazināt trokšņa un vibrāciju emisiju, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.
|
1.1.10. Atlikumi
34. LPTP. |
LPTP, kā samazināt uz likvidēšanu nosūtāmo atkritumu daudzumu, ir izvairīties no metālu, metālu oksīdu, eļļainu dūņu un hidroksīdu dūņu likvidēšanas, izmantojot a) punktā norādīto paņēmienu un piemērotu b) līdz h) punktā norādīto paņēmienu kombināciju.
|
35. LPTP. |
LPTP, kā samazināt uz likvidēšanu nosūtāmo atkritumu daudzumu no karstās iegremdēšanas, ir izvairīties no cinku saturošu atlikumu likvidēšanas, izmantojot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
|
36. LPTP. |
LPTP, kā uzlabot karstajā iegremdēšanā radušos cinku saturošu atlikumu (t. i., cinka pelnu, augšējo sakusumu, apakšējo sakusumu, cinka izšļakstījumu un auduma filtra putekļu) reciklējamību un potenciālu no tiem atgūt resursus, kā arī novērst vai samazināt ar to glabāšanu saistīto vidisko risku, ir tos uzglabāt atsevišķi gan citus no citiem, gan no citiem atlikumiem šādās vietās:
|
37. LPTP. |
LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti un samazināt to atkritumu daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu no darba ruļļu teksturēšanas, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
Citi nozarspecifiski paņēmieni, kā samazināt uz likvidēšanu nosūtāmo atkritumu daudzumu, ir norādīti šo LPTP secinājumu 1.4.4. punktā. |
1.2. Secinājumi par LPTP karstajā velmēšanā
Šajā punktā izklāstītie secinājumi izmantojami līdzās vispārīgajiem secinājumiem par LPTP, kas izklāstīti 1.1. punktā.
1.2.1. Energoefektivitāte
38. LPTP. |
LPTP, kā palielināt ievadresursu uzkarsēšanas energoefektivitāti, ir izmantot 11. LPTP norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju kopā ar piemērotu tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.
|
39. LPTP. |
LPTP, kā palielināt velmēšanas energoefektivitāti, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.
1.22. tabula Ar LPTP saistītie vidiskā snieguma līmeņi (LPTP SVSL) īpatnējam enerģijas patēriņam velmēšanā
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP. |
1.2.2. Materiālefektivitāte
40. LPTP. |
LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti un samazināt to atkritumu daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu no ievadresursu kondicionēšanas, ir novērst vai, ja tas nav iespējams, samazināt vajadzību pēc kondicionēšanas, izmantojot vienu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.
|
41. LPTP. |
LPTP, kā palielināt velmēšanas materiālefektivitāti plakanu izstrādājumu ražošanā, ir mazināt metāla pārpalikumu rašanos, izmantojot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
|
1.2.3. Emisijas gaisā
42. LPTP. |
LPTP, kā samazināt putekļu, niķeļa un svina emisijas gaisā mehāniskās apstrādes (arī sagriešanas, atplāvošanas, slīpēšanas, rupjapstrādes, velmēšanas, apdares, gludināšanas), virsmas defektu likvidēšanas un metināšanas procesā, ir emisijas savākt, izmantojot a) un b) punktā norādītos tehniskos paņēmienus, un tādā gadījumā atlikumgāzi apstrādāt, izmantojot kādu no c) līdz e) punktā norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju.
1.23. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām putekļu, svina un niķeļa emisijām gaisā no mehāniskās apstrādes (arī sagriešanas, atplāvošanas, slīpēšanas, rupjapstrādes, velmēšanas, apdares, gludināšanas), virsmas defektu likvidēšanas (izņemot manuālo likvidēšanu) un metināšanas
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
43. LPTP. |
LPTP, kā mazināt putekļu, niķeļa un svina emisijas gaisā no rupjapstrādes un velmēšanas, ja putekļu rašanās līmenis ir zems (piem., zem 100 g/h (sk. 42. LPTP b) punktu), ir izmantot ūdens izsmidzināšanu. |
Apraksts
Lai mazinātu putekļu rašanos, katra rupjapstrādes un velmēšanas stenda izejas pusē uzstāda ūdens izsmidzināšanas sistēmas. Samitrinātas putekļu daļiņas vieglāk aglomerējas un nosēžas. Ūdeni savāc stenda apakšā un attīra (sk. 31. LPTP).
1.3. Secinājumi par LPTP aukstajā velmēšanā
Šajā punktā izklāstītie secinājumi izmantojami līdzās vispārīgajiem secinājumiem par LPTP, kas izklāstīti 1.1. punktā.
1.3.1. Energoefektivitāte
44. LPTP. |
LPTP, kā palielināt velmēšanas energoefektivitāti, ir izmantot tālāk norādīto tehnisko paņēmienu kombināciju.
1.24. tabula Ar LPTP saistītie vidiskā snieguma līmeņi (LPTP SVSL) īpatnējam enerģijas patēriņam velmēšanā
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 6. LPTP. |
1.3.2. Materiālefektivitāte
45. LPTP. |
LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti un samazināt to atkritumu daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu no velmēšanas, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
|
1.3.3. Emisijas gaisā
46. LPTP. |
LPTP, kā samazināt putekļu, niķeļa un svina emisijas gaisā no attīšanas, mehāniskās priekšatplāvošanas, gludināšanas un metināšanas, ir emisijas savākt, izmantojot a) punktā norādīto tehnisko paņēmienu, un tādā gadījumā atlikumgāzi apstrādāt, izmantojot b) punktā norādīto tehnisko paņēmienu.
1.25. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām putekļu, niķeļa un svina emisijām gaisā no attīšanas, mehāniskās priekšatplāvošanas, gludināšanas un metināšanas
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
47. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai mazināt eļļas aerosola emisijas gaisā no rūdīšanas, ir izmantot kādu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem.
|
48. LPTP. |
LPTP, kā samazināt eļļas aerosola emisijas gaisā no velmēšanas, slapjās rūdīšanas un apdares, ir izmantot a) punktā norādīto tehnisko paņēmienu kombinācijā ar b) punktā norādīto paņēmienu vai kombinācijā ar abiem b) un c) punktā norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem.
1.26. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītām KGOO emisijām gaisā no velmēšanas, slapjās rūdīšanas un apdares
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
1.4. Secinājumi par LPTP stieples vilkšanā
Šajā punktā izklāstītie secinājumi izmantojami līdzās vispārīgajiem secinājumiem par LPTP, kas izklāstīti 1.1. punktā.
1.4.1. Energoefektivitāte
49. LPTP. |
LPTP, kā palielināt svina vannu energoefektivitāti un materiālefektivitāti, ir izmantot vai nu peldošu aizsargslāni uz svina vannu virsmas, vai tvertnes pārsegu. |
Apraksts
Peldoši aizsargslāņi un tvertnes pārsegi minimalizē siltuma zudumus un svina oksidēšanos.
1.4.2. Materiālefektivitāte
50. LPTP. |
LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti un samazināt to atkritumu daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu no slapjās vilkšanas, ir attīrīt un atkalizmantot stieples vilkšanas smērvielu. |
Apraksts
Stieples vilkšanas smērvielu atkalizmantošanai attīra attīrīšanas kontūrā, piem., ar filtrēšanu un/vai centrifugēšanu.
1.4.3. Emisijas gaisā
51. LPTP. |
LPTP, kā samazināt putekļu un svina emisijas gaisā no svina vannām, ir izmantot visus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
1.27. tabula Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) virzītajām putekļu un svina emisijām gaisā no svina vannām
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
52. LPTP. |
LPTP, kā mazināt putekļu emisijas gaisā no sausās vilkšanas, ir emisijas savākt, izmantojot a) vai b) punktā norādīto paņēmienu, un atlikumgāzi attīrīt, izmantojot c) punktā norādīto paņēmienu.
1.28. tabula Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām putekļu emisijām gaisā no sausās vilkšanas
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
53. LPTP. |
LPTP, kā mazināt eļļas aerosola emisijas gaisā no straujās atdzisināšanas eļļas vannām, ir izmantot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
1.4.4. Atlikumi
54. LPTP. |
LPTP, kā samazināt uz likvidēšanu nosūtāmo atkritumu daudzumu, ir izvairīties no svinu saturošu atlikumu likvidēšanas, tos reciklējot, piem., krāsaino metālu rūpniecībā svina ražošanai. |
55. LPTP. |
LPTP, kā novērst vai mazināt vidisko risku, kas saistīts ar svina vannu svinu saturošo atlikumu (piem., aizsargslāņa materiālu un svina oksīdu) glabāšanu, ir svinu saturošos atlikumus glabāt atsevišķi no citiem atlikumiem uz necaurlaidīgām virsmām un slēgtās zonās vai slēgtos konteineros. |
1.5. Secinājumi par LPTP lokšņu un stiepļu karstajā pārklāšanā
Šajā punktā izklāstītie secinājumi izmantojami līdzās vispārīgajiem secinājumiem par LPTP, kas izklāstīti 1.1. punktā.
1.5.1. Materiālefektivitāte
56. LPTP. |
LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti slokšņu nepārtrauktajā karstajā iegremdēšanā, ir mazināt pārmērīgu metāla slāni, izmantojot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
|
57. LPTP. |
LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti stieples karstajā iegremdēšanā, ir mazināt pārmērīgu metāla slāni, izmantojot vienu no tālāk norādītajiem tehniskajiem paņēmieniem.
|
1.6. Secinājumi par LPTP detaļu cinkošanā
Šajā punktā izklāstītie secinājumi izmantojami līdzās vispārīgajiem secinājumiem par LPTP, kas izklāstīti 1.1. punktā.
1.6.1. Atlikumi
58. LPTP. |
LPTP, kā novērst tādu nostrādāto skābju rašanos, kurās ir augsta cinka un dzelzs koncentrācija, vai, ja tas nav iespējams, samazināt to daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu, ir dekapēšanu veikt atsevišķi no kodināšanas. |
Apraksts
Dekapēšanu un kodināšanu veic atsevišķās tvertnēs, lai novērstu tādu nostrādāto skābju rašanos, kurās ir augsta cinka un dzelzs koncentrācija, vai samazinātu to daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu.
Izmantojamība
Ja vajadzīgas papildu tvertnes kodināšanai, izmantojamību esošās stacijās var ierobežot vietas trūkums.
59. LPTP. |
LPTP, kā samazināt tādu uz likvidēšanu nosūtāmu nostrādātu kodināšanas šķīdumu daudzumu, kuros ir augsta cinka koncentrācija, ir nostrādātos kodināšanas šķīdumus un/vai tajos ietverto ZnCl2 un NH4Cl atgūt. |
Apraksts
Tehniskie paņēmieni, kā atgūt nostrādātos kodināšanas šķīdumus ar augstu cinka koncentrāciju objektā vai ārpus tā, ir, piem., šādi:
— |
Cinka atdalīšana jonu apmaiņas ceļā Apstrādāto skābi var izmantot dekapēšanā, savukārt ZnCl2- un NH4Cl- saturošo šķīdumu no jonu apmaiņas sveķu stripinga var izmantot apstrādē ar kušņiem. |
— |
Cinka atdalīšana, to ekstrahējot ar šķīdinātāju Apstrādāto skābi var izmantot dekapēšanā, savukārt cinku saturošo koncentrātu, kas iegūts pēc stripinga un iztvaicēšanas, var izmantot citiem mērķiem. |
1.6.2. Materiālefektivitāte
60. LPTP. |
LPTP, kā palielināt karstās iegremdēšanas materiālefektivitāti, ir izmantot abus tālāk norādītos tehniskos paņēmienus.
|
61. LPTP. |
LPTP, kā palielināt materiālefektivitāti un samazināt to atkritumu daudzumu, ko nosūta uz likvidēšanu no liekā cinka nopūšanas no cinkotām caurulēm, ir cinku saturošās daļiņas atgūt un atkalizmantot cinkošanas tvertnē vai tās nosūtīt uz cinka atgūšanu. |
1.6.3. Emisijas gaisā
62. LPTP. |
LPTP, kā samazināt HCl emisijas gaisā no dekapēšanas un kodināšanas detaļu cinkošanā, ir kontrolēt ekspluatācijas parametrus (t. i., temperatūru un skābju koncentrāciju vannā) un izmantot tālāk norādītos tehniskos paņēmienus šādā prioritātes secībā:
d) punktā norādītais paņēmiens ir LPTP tikai esošām stacijām un ar nosacījumu, ka tas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni salīdzinājumā ar c) punktā norādīto paņēmienu kombinācijā ar a) vai b) punktā norādīto paņēmienu.
1.29. tabula Ar LPTP saistītais emisiju līmenis (LPTP SEL) virzītajām HCl emisijām gaisā no dekapēšanas un kodināšanas ar hlorūdeņražskābi detaļu cinkošanā
Attiecīgais monitorings ir aprakstīts 7. LPTP. |
1.6.4. Notekūdeņu novadīšana
63. LPTP. |
LPTP nav novadīt notekūdeņus no detaļu cinkošanas. |
Apraksts
Rodas tikai šķidrie atlikumi (piem., nostrādātā dekapēšanas skābe, nostrādātie attaukošanas šķīdumi un nostrādātie kušņu šķīdumi). Šos atlikumus savāc. Tos pienācīgi apstrādā reciklēšanai vai atgūšanai un/vai nosūta uz likvidēšanu (sk. 18. LPTP un 59. LPTP).
1.7. Tehnisko paņēmienu apraksts
1.7.1. Energoefektivitātes uzlabošanas paņēmieni
Tehniskais paņēmiens |
Apraksts |
Ruļļmateriāla tvertnes |
Starp rupjapstrādes cehu un apdares cehu uzstāda siltumizolētas tvertnes ar mērķi minimalizēt temperatūras zudumus no ievadresursiem satīšanas/attīšanas procesos un dot iespēju izmantot mazāku velmēšanas spēku karstā ruļļmateriāla cehos. |
Sadegšanas optimizācija |
Pasākumi, ar kuriem līdz maksimumam kāpina enerģijas pārveidi krāsnī, reizē minimalizējot emisijas (it sevišķi CO emisijas). To panāk, kombinējot vairākus tehniskos paņēmienus – prasmīgi konstruētu krāsni, temperatūras optimizāciju (piem., efektīvu degvielas un degšanas gaisa sajaukšanu), degšanas zonā pavadītā laika (rezidences laika) optimizāciju un krāsns automatizācijas un vadības izmantojumu. |
Bezliesmas sadedzināšana |
Bezliesmas sadedzināšanu panāk, degvielu un degšanas gaisu krāsns degkamerā iesmidzinot atsevišķi ar lielu ātrumu, lai novērstu liesmas veidošanos un mazinātu termisko NOX veidošanos, vienlaikus visā kamerā panākot vienmērīgāku siltuma sadali. Bezliesmas sadedzināšanu var izmantot kombinācijā ar tīrskābekļa sadedzināšanu. |
Krāsns automatizācija un vadība |
Karsēšanas procesu optimizē, izmantojot datorsistēmu, kas reāllaikā kontrolē galvenos parametrus, piemēram, krāsns un ievadresursa temperatūru, gaisa un degvielas attiecību un krāsns spiedienu. |
Galaproduktam tuvs lējums plānu plātņu un siju sagatavju ieguvei, kam seko velmēšana |
Plānas plātnes un siju sagataves ražo, liešanu un velmēšanu apvienojot vienā procesa posmā. Tā mazinās vajadzība ievadresursu pirms velmēšanas atkal uzkarsēt un velmēšanas reižu skaits. |
SNKR/SKR konstrukcijas un darbības optimizācija |
Optimizē reaģenta attiecību pret NOX krāsns vai kanāla šķērsgriezumā, reaģenta pilienu lielumu un temperatūras diapazonu, kurā reaģentu inžektē. |
Tīrskābekļa sadedzināšana |
Degšanas gaisu pilnīgi vai daļēji aizstāj ar tīru skābekli. Tīrskābekļa sadedzināšanu var izmantot kombinācijā ar bezliesmas sadedzināšanu. |
Degšanas gaisa priekškarsēšana |
No sadedzināšanas dūmgāzēm atgūtā siltuma daļēja atkalizmantošana sadedzināšanai izmantotā gaisa priekškarsēšanai. |
Procesu gāzu pārvaldības sistēma |
Sistēma, kas dod iespēju dzelzs un tērauda pārstrādes procesu gāzes novirzīt uz ievadresursu karsēšanas krāsnīm, ja tās ir pieejamas. |
Rekuperatīvais deglis |
Rekuperatīvajos degļos izmanto dažādu veidu rekuperatorus (piem., siltummaiņus ar siltumstarojuma, konvekcijas, kompaktu vai starojumcauruļu konstrukciju), lai no dūmgāzēm tieši atgūtu siltumu, ko pēc tam izmanto degšanas gaisa priekškarsēšanai. |
Velmēšanas berzes mazināšana |
Rūpīgi izraugās velmēšanas eļļas. Lai mazinātu berzi starp darba ruļļiem un ievadresursu un nodrošinātu minimālu eļļas patēriņu, izmanto tīras eļļas un/vai emulsijas sistēmas. KV gadījumā eļļošanu parasti veic pirmajos apdares cehu stendos. |
Reģeneratīvais deglis |
Reģeneratīvie degļi sastāv no diviem degļiem, kurus darbina pārmaiņus un kuros ir karstumizturīgu materiālu vai keramikas materiālu ārdi. Kamēr viens deglis darbojas, otra degļa karstumizturīgie vai keramikas materiāli absorbē dūmgāzu siltumu un to izmanto degšanas gaisa priekškarsēšanai. |
Atlikumsiltuma atguves katls |
Karsto dūmgāzu siltumu izmanto tvaika ražošanai ar atlikumsiltuma atguves katlu. Saražoto tvaiku izmanto citos stacijas procesos – tvaika tīkla apgādei vai elektroenerģijas ražošanai elektrostacijā. |
1.7.2. Paņēmieni, kā mazināt emisijas gaisā
Tehniskais paņēmiens |
Apraksts |
Sadegšanas optimizācija |
Sk. 1.7.1. punktu. |
Demisteris |
Demisteri ir filtrācijas ierīces, kas no gāzes plūsmas atdala tajā ietvertos šķidruma pilienus. Tos veido savītu metāla vai plastmasas stiepļu struktūra ar lielu īpatnējo virsmas laukumu. Gāzē esošie sīkie pilieni pēc inerces ietriecas stieplēs un savienojas lielākos pilienos. |
Elektrostatiskais precipitators |
Elektrostatiskajos precipitatoros (ESP) daļiņas elektrizē un separē ar elektrisko lauku. Elektrostatiskos precipitatorus var ekspluatēt ļoti dažādos apstākļos. Efektivitāte var būt atkarīga no lauku skaita, rezidences laika (aprīkojuma lieluma) un tā, kādas atputekļošanas ietaises uzstādītas pirms ESP. ESP parasti ir divi līdz pieci lauki. Atkarībā no tā, ar kādu tehnisko paņēmienu savāc putekļus no elektrodiem, elektrostatiskie precipitatori var būt vai nu sausā tipa, vai slapjā tipa. Slapjos ESP parasti izmanto beigu posmā atlikušo putekļu un pilienu atdalīšanai pēc slapjā skrubera. |
Auduma filtrs |
Auduma filtri, ko bieži dēvē par maisa filtriem, ir izgatavoti no poraina auduma vai filca materiāla, caur kuru laiž gāzes, lai no tām atdalītu daļiņas. Lai izmantotu auduma filtru, ir jāizvēlas tāds audums vai materiāls, kas ir piemērots atlikumgāzu īpašībām un maksimālajai darba temperatūrai. |
Bezliesmas sadedzināšana |
Sk. 1.7.1. punktu. |
Krāsns automatizācija un vadība |
Sk. 1.7.1. punktu. |
Zemu NOX emisiju degļi |
Šā paņēmiena (arī ultramazu NOX emisiju degļu) pamatā ir liesmas maksimālo temperatūru pazemināšana. Gaisa/degvielas sajaukšana mazina skābekļa pieejamību un līdz ar to liesmas maksimālo temperatūru, tā kavējot degvielā esošā slāpekļa pārveidi par NOX un termisko NOX veidošanos, tomēr saglabājot augstu sadegšanas efektivitāti. |
SNKR/SKR konstrukcijas un darbības optimizācija |
Sk. 1.7.1. punktu. |
Tīrskābekļa sadedzināšana |
Sk. 1.7.1. punktu. |
Selektīva katalītiskā reducēšana (SKR) |
SKR tehniskā paņēmiena pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli katalītiskajā vannā, izmantojot reaģēšanu ar karbamīdu vai amonjaku optimālā (apmēram 300–450 °C) darba temperatūrā. Var izmantot vairākus katalizatora slāņus. Izmantojot vairākus katalizatora slāņus, var panākt pilnīgāku NOX reducēšanos. |
Selektīva nekatalītiskā reducēšana (SNKR) |
SNKR pamatā ir NOX reducēšana par slāpekli, tam reaģējot ar amonjaku vai karbamīdu augstā temperatūrā. Lai nodrošinātu optimālu reakciju, darba temperatūras diapazonam jābūt no 800 līdz 1 000 °C. |
Attīrīšana slapjajā skruberī |
Gāzveida vai daļiņveida piesārņotāju atdalīšana no gāzu plūsmas, tos masas pārneses ceļā pārvadot uz šķidru šķīdinātāju, kas parasti ir ūdens vai ūdens šķīdums. Tas var notikt arī ķīmiskā reakcijā (piem., skābskruberī vai sārmskruberī). Dažos gadījumos atdalītos savienojumus no šķīdinātāja var atgūt. |
1.7.3. Paņēmieni, kā samazināt emisijas ūdenī
Tehniskais paņēmiens |
Apraksts |
Adsorbcija |
Šķīstošu vielu (izšķīdušu vielu) atdalīšana no notekūdeņiem, tām tiekot pārnestām uz cietu, ļoti porainu daļiņu (parasti aktivētās ogles) virsmas. |
Aerobiskā attīrīšana |
Izšķīdušu organisku piesārņotāju bioloģiskā oksidēšana ar skābekli mikroorganismu vielmaiņas ceļā. Izšķīduša skābekļa (kas ievadīts kā gaiss vai tīrs skābeklis) klātbūtnē organiskie komponenti mineralizējas par oglekļa dioksīdu un ūdeni vai pārveidojas par citiem metabolītiem un biomasu. |
Ķīmiskā izgulsnēšana |
Izšķīdušu piesārņotāju pārvēršana nešķīstošos savienojumos, pievienojot ķīmiskus izgulsnētājus. Izgulsnētās cietvielas pēc tam separē, izmantojot nostādināšanu, flotāciju ar gaisu vai filtrāciju. Vajadzības gadījumā pēc tam vēl var veikt mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju. Fosfora izgulsnēšanai izmanto daudzvērtīgus metālu jonus (piem., kalcija, alumīnija, dzelzs jonus). |
Ķīmiskā reducēšana |
Piesārņotāju pārveidošana par līdzīgiem, bet mazāk kaitīgiem vai bīstamiem savienojumiem, izmantojot ķīmiskos reducētājus. |
Koagulācija un flokulācija |
Suspendētās cietvielas no notekūdeņiem separē ar koagulāciju un flokulāciju, ko bieži veic vairākos secīgos posmos. Koagulāciju veic, pievienojot koagulantus, kuru lādiņš ir pretējs suspendēto cietvielu lādiņam. Flokulāciju veic, pievienojot polimērus, lai mikroflokulu sadursmē tās saistītos lielākās flokulās. |
Izlīdzināšana |
Plūsmu un piesārņotāju slodzes izlīdzināšana galīgās notekūdeņu attīrīšanas ievadpunktā, izmantojot centrālas tvertnes. Izlīdzināšanu var veikt decentralizēti vai ar citiem pārvaldības paņēmieniem. |
Filtrācija |
Cietvielu separēšana no notekūdeņiem, tos izlaižot caur porainu materiālu – izmantojot, piem., filtrāciju caur smiltīm, mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju. |
Flotācija |
Cietu vai šķidru daļiņu separēšana no notekūdeņiem, tās piesaistot sīkiem gāzes – parasti gaisa – burbulīšiem. Peldošās daļiņas uzkrājas uz ūdens virsmas, un tās savāc ar skimeriem. |
Nanofiltrācija |
Filtrācijas process, kurā izmanto membrānas ar aptuveni 1 nm lielām porām. |
Neitralizācija |
Notekūdeņu pH koriģēšana līdz neitrālam līmenim (aptuveni 7) ar ķimikālijām. pH palielināšanai parasti izmanto nātrija hidroksīdu (NaOH) vai kalcija hidroksīdu (Ca(OH)2), savukārt pH samazināšanai parasti izmanto sērskābi (H2SO4), hlorūdeņražskābi (HCl) vai oglekļa dioksīdu (CO2). Dažas vielas neitralizēšanas laikā var izgulsnēties. |
Fiziska separācija |
Rupjo cietvielu, suspendēto cietvielu un/vai metāla daļiņu separēšana no notekūdeņiem, piem., ar sietiem, kāstuvēm, smelknes separatoriem, taukvielu separatoriem, hidrocikloniem, eļļu–ūdens separatoriem vai pirmējās nostādināšanas tvertnēm. |
Reversā osmoze |
Membrānprocess, kurā ar membrānu atdalītajos nodalījumos radītās spiedienu atšķirības iespaidā ūdens no šķīduma, kurā vielas koncentrācija ir augstāka, plūst uz šķīdumu, kurā vielas koncentrācija ir zemāka. |
Nostādināšana |
Suspendēto daļiņu un suspendēto materiālu separēšana, tos nostādinot ar gravitāciju. |
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).
(3) Jebkuram parametram, kuram ar paraugošanu vai analīzi saistītu ierobežojumu dēļ un/vai ekspluatācijas apstākļu dēļ 30 minūtes ilgus paraugojumus/mērījumus un/vai trīs secīgu mērījumu vidējo vērtību izmantot nav lietderīgi, var izmantot kādu reprezentatīvāku paraugošanas/mērīšanas procedūru.
(4) Ciktāl iespējams, mērījumus veic tad, kad paredzamās emisijas ir vislielākās, normālos ekspluatācijas apstākļos.
(5) Monitorings nav jāveic, ja izmanto tikai elektroenerģiju.
(6) Ja mērījumi ir nepārtraukti, piemēro šādus vispārīgos EN standartus: EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3 un EN 14181.
(7) Ja mērījumi ir nepārtraukti, piemēro arī EN 13284-2.
(8) Ja pierādīts, ka emisiju līmeņi ir pietiekami nemainīgi, var izmantot mazāku monitoringa biežumu, bet tas jebkurā gadījumā jāveic vismaz reizi 3 gados.
(9) Ja 62. LPTP a) vai b) punkta paņēmiens nav piemērojams, HCl koncentrāciju gāzveida fāzē virs dekapēšanas vannas mēra vismaz reizi gadā.
(10) Monitorings veicams tikai tad, ja attiecīgā viela atzīta par relevantu atlikumgāzu plūsmas komponentu 2. LPTP norādītajā inventarizācijas pārskatā.
(11) Monitorings nav jāveic, ja par degvielu izmanto tikai dabasgāzi vai izmanto tikai elektroenerģiju.
(12) Ja izmanto partijveida novadīšanu, kas notiek retāk par minimālo monitoringa biežumu, monitoringu veic katrā partijas novadīšanas reizē.
(13) Monitorings veicams tikai gadījumos, kad novadīšana saņēmējā ūdensobjektā ir tieša.
(14) Ja pierādīts, ka emisijas ir pietiekami nemainīgas, monitoringa biežumu var samazināt līdz reizei mēnesī.
(15) Monitorē vai nu ĶSP, vai KOO. Priekšroka dodama KOO monitoringam, jo tajā neizmanto ļoti toksiskus savienojumus.
(16) Ja novadīšana saņēmējā ūdensobjektā ir netieša, tad gadījumos, kad lejasposma notekūdeņu attīrīšanas stacija ir konstruēta un aprīkota attiecīgo piesārņotāju likvidēšanai, monitoringa biežumu var samazināt līdz reizei 3 mēnešos.
(17) Monitorings veicams tikai tad, ja viela/parametrs atzīts par notekūdeņu plūsmai relevantu 2. LPTP minētajā inventarizācijas pārskatā.
(18) Augstleģēta tērauda (piem., austenīta nerūsošā tērauda) gadījumā LPTP SVSL diapazona augšgals var būt augstāks un sasniegt 2 200 MJ/t.
(19) Augstleģēta tērauda (piem., austenīta nerūsošā tērauda) gadījumā LPTP SVSL diapazona augšgals var būt augstāks un sasniegt 2 800 MJ/t.
(20) Augstleģēta tērauda (piem., austenīta nerūsošā tērauda) gadījumā LPTP SVSL diapazona augšgals var būt augstāks un sasniegt 4 000 MJ/t.
(21) Partijveida atkvēlināšanā LPTP SVSL diapazona apakšgala vērtības var panākt, izmantojot 11. LPTP g) punktā norādīto paņēmienu.
(22) Nepārtrauktās atkvēlināšanas līnijām, kuru atkvēlināšanas temperatūrai jābūt virs 800 °C, LPTP SVSL var būt augstāki.
(23) Nepārtrauktās atkvēlināšanas līnijām, kuru atkvēlināšanas temperatūrai jābūt virs 800 °C, LPTP SVSL var būt augstāki.
(24) Ja lieko cinku atdala ar centrifugēšanu un/vai ja galvanizācijas vannas temperatūra ir augstāka par 500 °C, LPTP SVSL diapazona augšējā robeža var būt augstāka.
(25) Detaļu cinkošanas stacijām, kuras ekspluatē ar vidējo gada produkcijas caurlaidumu zem 150 t/m3 tvertnes tilpuma, LPTP SVSL augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 1 200 kWh/t.
(26) Detaļu cinkošanas stacijās, kurās ražo galvenokārt plānus izstrādājumus (piem., < 1,5 mm), LPTP SVSL augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 1 000 kWh/t.
(27) Ja cinko galvenokārt sagataves ar augstu īpatnējo virsmas laukumu (piem., plānus izstrādājumus < 1,5 mm, caurules ar sienu biezumu < 3 mm) vai veic pārcinkošanu, LPTP SVSL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 50 kg/t.
(28) Šis LPTP SEL nav piemērojams, ja putekļu masas plūsma ir zem 100 g/h.
(29) LPTP SEL nepiemēro stacijām, kurās izmanto 100 % dabasgāzi vai 100 % elektrisko siltumapgādi.
(30) Ja ir liels koksa gāzes īpatsvars (> 50 % no enerģijas ielaides), LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 300 mg/Nm3.
(31) Ja lielā apmērā izmanto koksa gāzi vai CO bagāto gāzi no ferohroma ražošanas (> 50 % no enerģijas ielaides), LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 550 mg/Nm3.
(32) Nepārtrauktajā atkvēlināšanā LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 300 mg/Nm3.
(33) Ja lielā apmērā izmanto koksa gāzi vai CO bagāto gāzi no ferohroma ražošanas (> 50 % no enerģijas ielaides), LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 550 mg/Nm3.
(34) Ja lielā apmērā izmanto koksa gāzi vai CO bagāto gāzi no ferohroma ražošanas (> 50 % no enerģijas ielaides), LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 550 mg/Nm3.
(35) Šis LPTP SEL ir piemērojams tikai dekapēšanai ar hlorūdeņražskābi.
(36) Šis LPTP SEL ir piemērojams tikai dekapēšanai ar skābju maisījumiem, kas satur hlorūdeņražskābi.
(37) Šis LPTP SEL ir piemērojams tikai dekapēšanai ar sērskābi.
(38) Šis LPTP SEL ir piemērojams tikai dekapēšanai ar hlorūdeņražskābi.
(39) Šis LPTP SEL ir piemērojams tikai dekapēšanai ar sērskābi.
(40) Skābju maisījuma atgūšanā ar izsmidzinājuma žāvēšanu LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 200 mg/Nm3.
(41) Tehniskie paņēmieni aprakstīti 1.7.3. punktā.
(42) Vidējošanas periodi ir noteikti sadaļā “Vispārīgi apsvērumi”.
(43) Piemērojams vai nu ĶSP LPTP SEL, vai KOO LPTP SEL. Priekšroka dodama KOO monitoringam, jo tajā neizmanto ļoti toksiskus savienojumus.
(44) LPTP SEL ir piemērojams tikai tad, ja attiecīgā viela/parametrs atzīts par notekūdeņu plūsmai relevantu 2. LPTP minētajā inventarizācijas pārskatā.
(45) Augstleģēta tērauda gadījumā LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 0,3 mg/l.
(46) Austenīta nerūsošā tērauda ražotņu gadījumā LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 0,4 mg/l.
(47) Tādu stieples vilkšanas staciju gadījumā, kurās izmanto svina vannas, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 35 μg/l.
(48) Stacijās, kurās pārstrādā svina tēraudu, LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 50 μg/l.
(49) Vidējošanas periodi ir noteikti sadaļā “Vispārīgi apsvērumi”.
(50) Ja vien tas nerada lielāku vides piesārņojumu, LPTP SEL var nebūt piemērojami, ja lejasposma notekūdeņu attīrīšanas stacija ir konstruēta un aprīkota tā, ka attiecīgie piesārņotāji tiek likvidēti tur.
(51) LPTP SEL ir piemērojams tikai tad, ja attiecīgā viela/parametrs atzīts par notekūdeņu plūsmai relevantu 2. LPTP minētajā inventarizācijas pārskatā.
(52) Augstleģēta tērauda gadījumā LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 0,3 mg/l.
(53) Austenīta nerūsošā tērauda ražotņu gadījumā LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 0,4 mg/l.
(54) Tādu stieples vilkšanas staciju gadījumā, kurās izmanto svina vannas, LPTP SEL diapazona augšējā robeža ir 35 μg/l.
(55) Stacijās, kurās pārstrādā svina tēraudu, LPTP SEL diapazona augšējā robeža var būt augstāka un sasniegt 50 μg/l.
(56) Augstleģēta tērauda (piem., austenīta nerūsošā tērauda) gadījumā LPTP SVSL diapazona augšgals ir 1 000 MJ/t.
(57) Ja nav izmantojams auduma filtrs, LPTP SEL diapazona augšējā vērtība var būt augstāka un sasniegt 7 mg/Nm3.
(58) LPTP SEL piemērojams tikai tad, ja attiecīgā viela atzīta par atlikumgāzu plūsmai relevantu 2. LPTP norādītajā inventarizācijas pārskatā.
(59) Augstleģēta tērauda (piem., austenīta nerūsošā tērauda) gadījumā LPTP SVSL diapazona augšgals var būt augstāks un sasniegt 1 600 MJ/t.
(60) LPTP SEL piemērojams tikai tad, ja attiecīgā viela atzīta par atlikumgāzu plūsmai relevantu 2. LPTP norādītajā inventarizācijas pārskatā.