EUR-Lex Prieiga prie Europos Sąjungos teisės
Šis dokumentas gautas iš interneto svetainės „EUR-Lex“
Dokumentas 32017R0567
Commission Delegated Regulation (EU) 2017/567 of 18 May 2016 supplementing Regulation (EU) No 600/2014 of the European Parliament and of the Council with regard to definitions, transparency, portfolio compression and supervisory measures on product intervention and positions (Text with EEA relevance. )
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/567 (2016. gada 18. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz definīcijām, pārredzamību, portfeļa sablīvēšanu un produktu intervences un pozīciju uzraudzības pasākumiem (Dokuments attiecas uz EEZ. )
Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/567 (2016. gada 18. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz definīcijām, pārredzamību, portfeļa sablīvēšanu un produktu intervences un pozīciju uzraudzības pasākumiem (Dokuments attiecas uz EEZ. )
C/2016/2860
OV L 87, 31.3.2017, p. 90—116
(BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)
Galioja
Sąsaja | Aktas | Pastaba | Susijęs padalinys | Nuo | iki |
---|---|---|---|---|---|
baigimas | 32014R0600 | 03/01/2018 |
Sąsaja | Aktas | Pastaba | Susijęs padalinys | Nuo | iki |
---|---|---|---|---|---|
ištaisė | 32017R0567R(01) | (ES, CS, DE, EL) | |||
ištaisė | 32017R0567R(02) | (ES) |
31.3.2017 |
LV |
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
L 87/90 |
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2017/567
(2016. gada 18. maijs),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz definīcijām, pārredzamību, portfeļa sablīvēšanu un produktu intervences un pozīciju uzraudzības pasākumiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1) un jo īpaši tās 2. panta 2. punktu, 13. panta 2. punktu, 15. panta 5. punktu, 17. panta 3. punktu, 19. panta 2. punktu, 19. panta 3. punktu, 31. panta 4. punktu, 40. panta 8. punktu, 41. panta 8. punktu, 42. panta 7. punktu un 45. panta 10. punktu,
tā kā:
(1) |
Šajā regulā ir papildus konkretizēti kritēriji, pēc kuriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punktu konstatē, vai pastāv “likvīds tirgus”. Šajā nolūkā ir nepieciešams konkretizēt kritērijus attiecībā uz brīvo publisko apgrozību, vidējo dienas darījumu skaitu un vidējo dienas apgrozījumu attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem un sertifikātiem, lai ņemtu vērā katra šā finanšu instrumentu veida specifiku. Ir nepieciešami noteikumi, kuros konkretizē, kā sākotnējā posmā pēc tam, kad tiek atļauta finanšu instrumenta tirdzniecība regulētā tirgū, ir veicami likviditātes aprēķini, lai nodrošinātu konsekventu un vienveidīgu piemērošanu visā Savienībā. |
(2) |
Šīs regulas noteikumi ir cieši saistīti, jo tie, no vienas puses, aptver definētos terminus un konkrētas prasības attiecībā uz pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamību, ko nodrošina sistemātiskie internalizētāji, un datu publicēšanu, ko veic tirdzniecības vietas un sistemātiskie internalizētāji, un, no otras puses, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) pilnvaras produktu intervences un pozīciju pārvaldības jomā. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaikus, un lai sekmētu vispusīgu priekšstatu ieinteresētajām personām un it īpaši tām, uz kurām šie pienākumi attiecas, ir nepieciešams šos noteikumus iekļaut vienā regulā. |
(3) |
Lai dodu iespēju visā Savienībā izmantot vismaz likvīdu kapitāla??? instrumentu minimumu, tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kur tiek tirgoti mazāk nekā pieci likvīdi finanšu instrumenti attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem vai sertifikātiem (t. i., attiecībā uz katru no šīm kategorijām), vajadzētu būt iespējām papildus izraudzīties vienu vai vairākus likvīdus finanšu instrumentus, ja vien to finanšu instrumentu kopskaits, attiecībā uz kuriem ir uzskatāms, ka pastāv likvīds tirgus, nepārsniedz piecus ikvienā no šīm finanšu instrumentu kategorijām. |
(4) |
Lai nodrošinātu, ka visā Savienībā tirgus dati tiek sniegti ar pamatotiem komerciāliem noteikumiem un vienveidīgi, šajā regulā ir konkretizēti nosacījumi, kas ir jāievēro tirgus operatoriem, ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras uztur tirdzniecības vietas, un sistemātiskiem internalizētājiem. Šo nosacījumu pamatā ir mērķis nodrošināt, ka pienākums sniegt tirgus datus ar pamatotiem komerciāliem noteikumiem ir pietiekami skaidrs, lai būtu iespējams tos iedarbīgi un vienveidīgi piemērot, vienlaikus ņemot vērā tirgus operatoru, ieguldījumu brokeru sabiedrību, kuras uztur konkrētu tirdzniecības vietu, un sistemātisko internalizētāju dažādos darbības modeļus un izmaksu struktūras. |
(5) |
Lai nodrošinātu, ka apmērs maksai par tirgus datiem tiek noteikts saprātīgi, pienākuma sniegt tirgus datus ar pamatotiem komerciāliem noteikumiem izpildei ir nepieciešams, ka maksai būtu balstīta uz pamatotu saistību ar šo datu izstrādes un izplatīšanas izmaksām. Tādēļ, neskarot konkurences noteikumu piemērošanu, datu sniedzējiem savas maksas būtu jānosaka, balstoties uz savām izmaksām, vienlaikus tiem vajadzētu būt iespējai gūt pamatotu peļņu, balstoties uz tādiem faktoriem kā darbības peļņas norma, ienesīguma attiecība pret izmaksām, ienesīguma attiecība pret pamatdarbības aktīviem un ienesīguma attiecība pret kapitālu (kapitāla atdeve). Ja datu sniedzējiem kopīgi rodas izmaksas saistībā ar datu sniegšanu un citiem pakalpojumiem, tirgus datu sniegšanas izmaksas var iekļaut atbilstošu daļa no kopējām izmaksām, kas saistītas ar citiem attiecīgiem, sniegtiem pakalpojumiem. Tā kā konkrēto izmaksu precizēšana ir sarežģīta, drīzāk būtu jākonkretizē izmaksu attiecināšanas un sadalīšanas metodikas, savukārt šādu izmaksu precizēšanu atstājot tirgus datu sniedzēju ziņā, vienlaikus ņemot vērā mērķi – nodrošināt, ka Savienībā apmērs maksai par tirgus datiem tiek noteikts saprātīgi. |
(6) |
Tirgus dati būtu jāsniedz nediskriminējošā veidā, kas nozīmē, ka tā pati cena un tādi paši pārējie noteikumi un nosacījumi būtu jāpiedāvā visiem klientiem, kuri, vērtējot pēc publicētiem objektīviem kritērijiem, ietilpst vienā un tajā pašā kategorijā. |
(7) |
Lai datu lietotājiem dotu iespēju iegūt tirgus datus bez pienākuma pirkt citus pakalpojumus, tirgus dati būtu jāpiedāvā atsaistīti no citiem pakalpojumiem. Lai izvairītos no tā, ka datu lietotājiem, pērkot datu kopas no tirdzniecības vietām un citiem tirgus datu izplatītājiem, par tiem pašiem tirgus datiem būtu jāmaksā vairākkārt, tirgus dati būtu jāpiedāvā, rēķinot uz vienu lietotāju, ja vien tāda rīcība nebūtu nesamērīga, ņemot vērā šādas šo datu sniegšanas izmaksas attiecībā pret tirgus operatora vai ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, vai sistemātiska internalizētāja veiktās tirgus datu sniegšanas mērogu un tvērumu. |
(8) |
Lai datu lietotājiem un kompetentajām iestādēm dotu iespēju iedarbīgi novērtēt, vai tirgus dati tiek sniegti ar pamatotiem komerciāliem noteikumiem, ir nepieciešams, ka tiek publiskoti datu sniegšanas būtiskie nosacījumi. Tādēļ datu sniedzējiem būtu jāsniedz informācija par savām maksām un tirgus datu saturu, kā arī izmaksu uzskaites metodikām, kas izmantotas savu izmaksu konstatēšanai, tomēr tiem nebūtu pienākuma atklāt informāciju par savām faktiskajām izmaksām. |
(9) |
Šajā regulā ir papildus konkretizēti nosacījumi, kuri sistemātiskiem internalizētājiem ir jāievēro, lai izpildītu pienākumu parastajā tirdzniecības laikā regulāri un pastāvīgi publiskot cenu piedāvājumus, kuriem citi tirgus dalībnieki var viegli piekļūt, un lai tādējādi nodrošinātu, ka tirgus dalībnieki, kas vēlas piekļūt cenu piedāvājumiem, faktiski var tiem piekļūt. |
(10) |
Ja sistemātiskie internalizētāji cenu piedāvājumus publicē, izmantojot vairākus publicēšanas līdzekļus, tiem savi cenu piedāvājumi būtu jāsniedz vienlaikus ar visiem šādiem mehānismiem, lai nodrošinātu, ka publicētie cenu piedāvājumi ir saskanīgi un ka tirgus dalībnieki var vienlaikus piekļūt šai informācijai. Ja sistemātiskie internalizētāji cenu piedāvājumus publisko, izmantojot regulētā tirgus vai daudzpusējās tirdzniecības sistēmas (DTS) mehānismus vai ar datu ziņošanas pakalpojumu sniedzēja starpniecību, tiem cenas piedāvājumā būtu jāatklāj sava identitāte, lai tirgus dalībnieki savus rīkojumus varētu adresēt tiem. |
(11) |
Šajā regulā ir papildus konkretizēti dažādi sistemātisko internalizētāju pārredzamības pienākumu tvēruma tehniskie aspekti, lai visā Savienībā nodrošinātu konsekventu un vienveidīgu piemērošanu. Ir nepieciešams, ka izņēmums no sistemātisko internalizētāju pienākuma regulāri un pastāvīgi publiskot savus cenu piedāvājumus, ir piemērojams vienīgi situācijās, kurās nemainīgu cenu nepārtraukta sniegšana klientiem būtu pretrunā piesardzīgai tādu risku pārvaldībai, kuriem ir pakļauta attiecīgā ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas darbojas kā sistemātiskais internalizētājs, ņemot vērā citus mehānismus, kas var nodrošināt papildu aizsardzību pret šādiem riskiem. |
(12) |
Lai nodrošinātu, ka izņēmums no sistemātisko internalizētāju pienākuma izpildīt rīkojumu ar kotēto cenu rīkojuma saņemšanas brīdī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 15. panta 2. punktu tiek attiecināts vienīgi uz darījumiem, kuri savas būtības dēļ neietekmē cenu veidošanos, šajā regulā papildus ir izsmeļoši konkretizēti nosacījumi, ar kuriem darījumi attiecībā uz vairākiem vērtspapīriem ir uzskatāmi par daļu no viena darījuma, un noteikumiem pakļauti rīkojumi, kas nav pašreizējās tirgus cenas. |
(13) |
Kritērijs, kas konkretizē, ka cena ietilpst publiskotā diapazonā tuvu tirgus apstākļiem, atspoguļo nepieciešamību nodrošināt, ka sistemātisko internalizētāju veiktā izpilde veicina cenu veidošanos, vienlaikus neierobežojot sistemātisko internalizētāju iespējas pamatotos gadījumos piedāvāt labāku cenu. |
(14) |
Lai nodrošinātu, ka klientiem nediskriminējošā veidā tiek nodrošināta piekļuve sistemātisko internalizētāju cenas piedāvājumiem, bet vienlaikus nodrošinot pienācīgu riska pārvaldību, kurā ņemta vērā atsevišķu sabiedrību darbības būtība, mērogs un sarežģītība, ir nepieciešams konkretizēt, ka no viena un tā paša klienta saņemto rīkojumu skaits vai apjoms būtu jāuzskata par tādu, kas ievērojami pārsniedz normu, kad sistemātiskais internalizētājs šos rīkojumus nevar izpildīt, nepakļaujot sevi liekam riskam, kas būtu jānosaka jau iepriekš sabiedrības risku pārvaldības politikas ietvaros, jābalsta uz objektīviem faktoriem, jāformulē rakstveidā un jādara pieejams esošiem un potenciāliem klientiem. |
(15) |
Tā kā gan likviditātes nodrošinātāji, gan sistemātiskie internalizētāji veic tirdzniecību uz sava rēķina un ir pakļauti salīdzināma apjoma riskiem, attiecībā uz minētajām kategorijām būtu lietderīgi vienveidīgi noteikt instrumentam raksturīgo apjomu. Tādēļ instrumentam raksturīgajam apjomam Regulas (ES) Nr. 600/2014 18. panta 6. punkta izpratnē vajadzētu būt tāda instrumenta raksturīgajam apjomam, kas konstatēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 9. panta 5. punkta d) apakšpunktu un kas saskaņā ar minēto normu papildus konkretizēts regulatīvajos tehniskajos standartos. |
(16) |
Lai konkretizētu portfeļa sablīvēšanas elementus, lai to varētu norobežot no tirdzniecības un tīrvērtes pakalpojumiem, ir nepieciešams identificēt procesu, kurā tiek pilnīgi vai daļēji izbeigta atvasināto instrumentu darbība un tie tiek aizstāti ar jaunu atvasināto instrumentu, it īpaši procesa posmus, līguma saturu un juridisko dokumentāciju attiecībā uz portfeļa sablīvēšanu. |
(17) |
Lai nodrošinātu, ka darījuma partneru veiktas portfeļa sablīvēšanas ietvaros tiek panākta atbilstoša pārredzamība, ir nepieciešams konkretizēt publiskojamo informāciju. |
(18) |
Ir nepieciešams konkretizēt dažus intervences pilnvaru aspektus attiecībā uz attiecīgajām kompetentajām iestādēm un – izņēmuma gadījumos – EVTI, kura izveidota un savas pilnvaras izmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (2), un Eiropas Banku iestādei (EBI), kas izveidota un savas pilnvaras izmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (3), attiecībā uz nozīmīgām bažām par ieguldītāju aizsardzību vai finanšu tirgu vai biržā tirgotu izejvielu (preču) tirgu pienācīgas darbības un integritātes vai attiecīgi vismaz vienas dalībvalsts vai Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātes apdraudējumu. Lai varētu izmantot intervences pilnvaras “apdraudējuma” gadījumā, kas ir viens no priekšnosacījumiem intervencei, lai nodrošinātu finanšu tirgu vai biržā tirgotu izejvielu (preču) tirgu pienācīgu darbību un integritāti vai finanšu sistēmas stabilitāti, būtu jākonstatē, ka pastāv bažas, kuras pārsniedz “nozīmīgas bažas”, kas ir priekšnosacījums intervencei ieguldītāju tiesību aizsardzības nolūkā. |
(19) |
Būtu jāizveido saraksts ar kritērijiem un faktoriem, kuri jāņem vērā kompetentajām iestādēm, EVTI un EBI, kad tās konstatē, vai pastāv šādas bažas vai apdraudējums, lai nodrošinātu konsekventu pieeju, vienlaikus pieļaujot, ka nelabvēlīgu notikumu vai norišu gadījumā tiek veiktas atbilstošas darbības. Tomēr nepieciešamībai novērtēt visus kritērijus un faktorus, kas varētu būt nozīmīgi konkrētā faktiskā situācijā, nebūtu jāliedz kompetentajām iestādēm, EVTI un EBI izmantot pagaidu intervences pilnvaras gadījumos, kad šādas bažas vai apdraudējumu izraisa tikai viens no faktoriem vai kritērijiem. |
(20) |
Ir nepieciešams konkretizēt apstākļus, kādos EVTI var izmantot savas pozīciju pārvaldības pilnvaras saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 600/2014, lai nodrošinātu konsekventu pieeju, vienlaikus atļaujot neparedzētu nelabvēlīgu notikumu vai norišu gadījumā veikt atbilstošas darbības. |
(21) |
Konsekvences labad un lai nodrošinātu finanšu tirgu vienmērīgu darbību, ir nepieciešams noteikt, ka šās regulas normas un Regulā (ES) Nr. 600/2014 ietvertās normas piemēro no vienas un tās pašas dienas. Tomēr, lai nodrošinātu, ka jaunais pārredzamības normatīvais regulējums var darboties iedarbīgi, atsevišķas šās regulas normas būtu jāpiemēro no dienas, kad tā stājas spēkā, |
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
LIKVĪDA TIRGUS KONSTATĒŠANA ATTIECĪBĀ UZ KAPITĀLA INSTRUMENTIEM
1. pants
Likvīda tirgus konstatēšana attiecībā uz akcijām
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkts)
1. Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkta vajadzībām ir uzskatāms, ka kādas sabiedrības akcijām, kas tiek tirgotas ik dienu, ir likvīds tirgus, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
a) |
šīs akcijas brīvās publiskās apgrozības apjoms:
|
b) |
vidējais ar šo akciju saistīto darījumu skaits dienā ir vismaz 250; |
c) |
šīs akcijas vidējais dienas apgrozījums ir vismaz 1 miljons euro. |
2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā vajadzībām akcijas brīvās publiskās apgrozības daļu aprēķina, emitēto akciju skaitu reizinot ar vienas akcijas cenu, izņemot atsevišķus šīs akcijas turējumus, kas pārsniedz 5 % no emitenta balsstiesību kopsummas, ja vien šīs akcijas netur kolektīvo ieguldījumu uzņēmums vai pensiju fonds. Balsstiesības aprēķina, ņemot vērā balsstiesīgo akciju kopskaitu, neatkarīgi no tā, vai balsstiesību izmantošana ir apturēta.
3. Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta vajadzībām, ja nav pieejama 2. punktā minētā aktuālā informācija, brīvā apgrozībā esošo akciju, kuras tirgo vienīgi DTS vidē, skaitu aprēķina, emitēto akciju skaitu reizinot ar vienas akcijas cenu.
4. Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta vajadzībām akcijas dienas apgrozījumu aprēķina, summējot (visiem tirdzniecības dienā izpildītajiem darījumiem) starp pircēju un pārdevēju apmainīto akciju skaita reizinājumu ar vienas akcijas cenu.
5. Sešu nedēļu laikā no pirmās tirdzniecības dienas pēc tam, kad saņemta pirmā atļauja akcijas tirdzniecībai regulētā tirgū vai DTS, Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkta vajadzībām ir uzskatāms, ka šai akcijai ir likvīds tirgus, ja summa, kas iegūta, reizinot emitēto akciju skaitu ar šīs akcijas cenu pirmās tirdzniecības dienas sākumā, tiek lēsta vismaz 200 miljonu euro apmērā un ja pēc aplēsēm attiecībā uz šo laikposmu ir izpildīti 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētie nosacījumi.
6. Ja attiecībā uz mazāk nekā piecām akcijām, kuras tiek tirgotas kādas dalībvalsts tirdzniecības vietās un kuras pirmoreiz atļauts tirgot minētajā dalībvalstī, saskaņā ar 1. punktu tiek uzskatīts, ka tām ir likvīds tirgus, šīs dalībvalsts kompetentā iestāde var izraudzīties vienu vai vairākas akcijas, kuras pirmoreiz atļauts tirgot minētajās tirdzniecības vietās, kā akcijas, attiecībā uz kurām tiek uzskatīts, ka pastāv likvīds tirgus, ja vien to akciju, kuras pirmoreiz atļauts tirgot minētajā dalībvalstī un attiecībā uz kurām tiek uzskatīts, ka pastāv likvīds tirgus, kopskaits nepārsniedz piecas.
2. pants
Likvīda tirgus konstatēšana attiecībā uz depozitārajiem sertifikātiem
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkts)
1. Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkta vajadzībām ir uzskatāms, ka depozitārajam sertifikātam, kas tiek tirgots ik dienu, ir likvīds tirgus, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
a) |
brīvās publiskās apgrozības apjoms sasniedz vismaz 100 miljonus euro; |
b) |
vidējais dienas darījumu skaits ar šo depozitāro sertifikātu ir vismaz 250; |
c) |
šā depozitārā sertifikāta vidējais dienas apgrozījums ir vismaz 1 miljons euro. |
2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta vajadzībām depozitārā sertifikāta brīvās publiskās apgrozības daļu aprēķina, emitēto depozitāro sertifikātu apliecību skaitu reizinot ar vienas apliecības cenu.
3. Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta vajadzībām depozitārā sertifikāta dienas apgrozījumu aprēķina, summējot (visiem tirdzniecības dienā izpildītajiem darījumiem) starp pircēju un pārdevēju apmainīto depozitāro sertifikātu apliecību skaita reizinājumu ar vienas apliecības cenu.
4. Sešu nedēļu laikā no pirmās tirdzniecības dienas pēc tam, kad saņemta pirmā atļauja depozitārā sertifikāta tirdzniecībai konkrētā tirdzniecības vietā, Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkta vajadzībām ir uzskatāms, ka šim depozitārajam sertifikātam ir likvīds tirgus, ja tā brīvā apgrozība pirmās tirdzniecības dienas sākumā tiek lēsta vismaz 100 miljonu euro apmērā un ja pēc aplēsēm attiecībā uz šo laikposmu ir izpildīti 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētie nosacījumi.
5. Ja attiecībā uz mazāk nekā pieciem depozitārajiem sertifikātiem, kas tiek tirgoti kādas dalībvalsts tirdzniecības vietās un kurus pirmoreiz atļauts tirgot minētajā dalībvalstī, saskaņā ar 1. punktu tiek uzskatīts, ka tiem ir likvīds tirgus, šīs dalībvalsts kompetentā iestāde var izraudzīties vienu vai vairākus depozitāros sertifikātus, kurus pirmoreiz atļauts tirgot minētajās tirdzniecības vietās, kā depozitāros sertifikātus, attiecībā uz kuriem tiek uzskatīts, ka pastāv likvīds tirgus, ja vien to depozitāro sertifikātu, kurus pirmoreiz atļauts tirgot minētajā dalībvalstī un attiecībā uz kuriem tiek uzskatīts, ka pastāv likvīds tirgus, kopskaits nepārsniedz piecus.
3. pants
Likvīda tirgus konstatēšana attiecībā uz biržā tirgotiem fondiem
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkts)
1. Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkta vajadzībām ir uzskatāms, ka biržā tirgotam fondam, kas tiek tirgots ik dienu, ir likvīds tirgus, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
a) |
brīvā publiskā apgrozībā atrodas vismaz 100 ieguldījumu apliecības; |
b) |
vidējais dienas darījumu skaits ar šo biržā tirgoto fondu ir vismaz 10; |
c) |
šā biržā tirgotā fonda vidējais dienas apgrozījums sasniedz vismaz 500 000 euro. |
2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta vajadzībām biržā tirgota fonda brīvās publiskās apgrozības apjoms ir tirdzniecības nolūkā emitēto ieguldījumu apliecību skaits.
3. Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta vajadzībām biržā tirgotā fonda dienas apgrozījumu aprēķina, summējot (visiem tirdzniecības dienā izpildītajiem darījumiem) starp pircēju un pārdevēju apmainīto biržā tirgotā fonda ieguldījumu apliecību skaita reizinājumu ar vienas ieguldījumu apliecības cenu.
4. Sešu nedēļu laikā no pirmās tirdzniecības dienas pēc tam, kad saņemta pirmā atļauja depozitārā sertifikāta tirdzniecībai konkrētā tirdzniecības vietā, Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkta vajadzībām ir uzskatāms, ka šim depozitārajam sertifikātam ir likvīds tirgus, ja tā brīvā apgrozība pirmās tirdzniecības dienas sākumā tiek lēsta vismaz 100 ieguldījumu apliecību apmērā un ja pēc aplēsēm attiecībā uz šo laikposmu ir izpildīti 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētie nosacījumi.
5. Ja attiecībā uz mazāk nekā pieciem biržā tirgotiem fondiem, kas tiek tirgoti kādas dalībvalsts tirdzniecības vietās un kurus pirmoreiz atļauts tirgot minētajā dalībvalstī, saskaņā ar 1. punktu tiek uzskatīts, ka tiem ir likvīds tirgus, šīs dalībvalsts kompetentā iestāde var izraudzīties vienu vai vairākus biržā tirgotos fondus, kurus pirmoreiz atļauts tirgot minētajās tirdzniecības vietās, kā biržā tirgotos fondus, attiecībā uz kuriem tiek uzskatīts, ka pastāv likvīds tirgus, ja vien to biržā tirgoto fondu, kurus pirmoreiz atļauts tirgot minētajā dalībvalstī un attiecībā uz kuriem tiek uzskatīts, ka pastāv likvīds tirgus, kopskaits nepārsniedz piecus.
4. pants
Likvīda tirgus konstatēšana attiecībā uz sertifikātiem
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkts)
1. Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkta vajadzībām ir uzskatāms, ka sertifikātam, kas tiek tirgots ik dienu, ir likvīds tirgus, ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:
a) |
brīvās publiskās apgrozības apjoms sasniedz vismaz 1 miljonus euro; |
b) |
vidējais ar šo sertifikātu saistīto darījumu skaits dienā ir vismaz 20; |
c) |
šā sertifikāta vidējais dienas apgrozījums ir vismaz 500 000 miljoni euro. |
2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta vajadzībām sertifikāta brīvās publiskās apgrozības apjoms ir emisijas apjoms (neatkarīgi no emitēto apliecību skaita).
3. Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta vajadzībām sertifikāta dienas apgrozījumu aprēķina, summējot (visiem tirdzniecības dienā izpildītajiem darījumiem) starp pircēju un pārdevēju apmainīto sertifikāta apliecību skaita reizinājumu ar vienas apliecības cenu.
4. Sešu nedēļu laikā no pirmās tirdzniecības dienas pēc tam, kad saņemta pirmā atļauja sertifikāta tirdzniecībai konkrētā tirdzniecības vietā, Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkta vajadzībām ir uzskatāms, ka šim sertifikātam ir likvīds tirgus, ja tā brīvā apgrozība pirmās tirdzniecības dienas sākumā tiek lēsta vismaz 1 miljona euro apmērā un ja pēc aplēsēm attiecībā uz šo laikposmu ir izpildīti 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētie nosacījumi.
5. Ja attiecībā uz mazāk nekā pieciem sertifikātiem, kuri tiek tirgoti kādas dalībvalsts tirdzniecības vietās un kurus pirmoreiz atļauts tirgot minētajā dalībvalstī, saskaņā ar 1. punktu tiek uzskatīts, ka tiem ir likvīds tirgus, šīs dalībvalsts kompetentā iestāde var izraudzīties vienu vai vairākus sertifikātus, kurus pirmoreiz atļauts tirgot minētajās tirdzniecības vietās, kā sertifikātus, attiecībā uz kuriem tiek uzskatīts, ka pastāv likvīds tirgus, ja vien to sertifikātu, kurus pirmoreiz atļauts tirgot minētajā dalībvalstī un attiecībā uz kuriem tiek uzskatīts, ka pastāv likvīds tirgus, kopskaits nepārsniedz piecus.
5. pants
Kompetento iestāžu veikta kapitāla instrumentu likviditātes novērtēšana
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkts)
1. Likviditātes ziņā nozīmīgākā tirgus kompetentā iestāde, kas norādīta saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/590 (4) 16. pantā, Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkta vajadzībām saskaņā ar 1.–4. pantu novērtē, vai konkrētai akcijai, depozitārajam sertifikātam, biržā tirgotam fondam vai sertifikātam ir likvīds tirgus ikvienā no šādiem scenārijiem:
a) |
pirms finanšu instruments pirmoreiz tiek tirgots konkrētā tirdzniecības vietā, kā konkretizēts 1. panta 5. punktā, 2. panta 4. punktā, 3. panta 4. punktā un 4. panta 4. punktā; |
b) |
starp finanšu instrumenta pirmo četru tirdzniecības nedēļu beigām un pirmo sešu tirdzniecības nedēļu beigām. Novērtējumu attiecībā uz šo scenāriju balsta uz brīvās apgrozības apjomu, kāds pastāv pirmo četru tirdzniecības nedēļu pēdējā tirdzniecības dienā, vidējo darījumu skaitu dienā un vidējo apgrozījumu dienā ņemot vērā visus darījumus, kas attiecībā uz minēto finanšu instrumentu Savienībā izpildīti pirmo četru tirdzniecības nedēļu laikā; |
c) |
starp katra kalendārā gada beigām un pirms nākamā gada 1. marta attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas tiek tirgoti konkrētā tirdzniecības vietā pirms attiecīgā kalendārā gada 1. decembra. Novērtējumu attiecībā uz šo scenāriju balsta uz brīvās apgrozības apjomu attiecīgā kalendārā gada pēdējā tirdzniecības dienā, vidējo darījumu skaitu dienā un vidējo apgrozījumu dienā, ņemot vērā visus ar minēto finanšu instrumentu saistītos darījumus, kas Savienībā izpildīti šajā gadā; |
d) |
uzreiz pēc brīža, kad sabiedrības kapitālpasākumu (corporate action) ietekmē ir mainījies iepriekšējais novērtējums. |
Kompetentās iestādes nodrošina, ka uzreiz pēc to novērtējuma pabeigšanas tiek publicēti novērtējuma rezultāti.
2. Kompetentās iestādes, tirgus operatori un ieguldījumu brokeru sabiedrības, tostarp ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, izmanto informāciju, kas publicēta saskaņā ar šā panta 1. punktu:
a) |
attiecībā uz sešu nedēļu posmu, kas sākas finanšu instrumenta tirdzniecības pirmajā dienā, ja novērtējums tiek veikts saskaņā ar šā panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
b) |
attiecībā uz laikposmu, kas sākas, kad apritējušas sešas nedēļas pēc šā finanšu instrumenta tirdzniecības pirmās dienas, un beidzas saskaņā ar šā panta 1. punkta c) apakšpunktu veiktas informācijas publicēšanas gada 31. martā, ja novērtējums tiek veikts saskaņā ar šā panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
c) |
attiecībā uz viena gada posmu, kas sākas 1. aprīlī pēc publikācijas, ja novērtējums tiek veikts saskaņā ar šā panta 1. punkta c) apakšpunktu. |
Ja saskaņā ar šā panta 1. punkta d) apakšpunktu informāciju, kas minēta šajā punktā, aizstāj ar jaunu informāciju, kompetentās iestādes, tirgus operatori un ieguldījumu brokeru sabiedrības, tostarp ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur tirdzniecības vietu, izmanto šo jauno informāciju Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkta vajadzībām.
3. Šā panta 1. punkta vajadzībām tirdzniecības vieta iesniedz kompetentajām iestādēm informāciju, kas norādīta pielikumā, ievērojot šādus termiņus:
a) |
attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus pirmoreiz atļauts tirgot, pirms dienas, kad pirmoreiz notiek finanšu instrumenta tirdzniecība; |
b) |
attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuru tirdzniecība bija atļauta jau iepriekš, visos šādos termiņos:
|
II NODAĻA
TIRDZNIECĪBAS VIETU UN SISTEMĀTISKO INTERNALIZĒTĀJU PIENĀKUMI SNIEGT DATUS
6. pants
Pienākums sniegt tirgus datus ar pamatotiem komerciāliem noteikumiem
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 13. panta 1. punkts, 15. panta 1. punkts un 18. panta 8. punkts)
1. Lai ar pamatotiem komerciāliem noteikumiem publiskotu tirgus datus, kuros iekļauta Regulas (ES) Nr. 600/2014 3., 4., 6.–11., 15. un 18. pantā minētā informācija, tirgus operatori un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, un sistemātiskie internalizētāji saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 13. panta 1. punktu, 15. panta 1. punktu un 18. panta 8. punktu ievēro šīs regulas 7.–11. pantā minētos pienākumus.
2. 7. pants, 8. panta 2. punkts, 9. pants, 10. panta 2. punkts un 11. pants neattiecas uz tirgus operatoriem un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kas uztur tirdzniecības vietas, un sistemātiskiem internalizētājiem, kuri bez maksas publisko tirgus datus.
7. pants
Pienākums sniegt tirgus datus par maksu, kas balstīta uz izmaksām
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 13. panta 1. punkts, 15. panta 1. punkts un 18. panta 8. punkts)
1. Tirgus datu cenu nosaka, balstoties uz šādu datu sagatavošanas un izplatīšanas izmaksām, un tā var ietvert pamatotu peļņas uzcenojumu.
2. Tirgus datu sagatavošanas un izplatīšanas izmaksas var ietvert pienācīgu daļu no kopējām izmaksām saistībā ar citiem pakalpojumiem, kurus sniedz tirgus operators, ieguldījumu brokeru sabiedrība, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu vai sistemātiskais internalizētājs.
8. pants
Pienākums sniegt tirgus datus nediskriminējošā veidā
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 13. panta 1. punkts, 15. panta 1. punkts un 18. panta 8. punkts)
1. Tirgus operatori, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, un sistemātiskie internalizētāji tirgus datus par to pašu cenu un ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem dara pieejamus visiem klientiem, kuri ietilpst vienā un tajā pašā kategorijā, ievērojot publicētus, objektīvus kritērijus.
2. Jebkuras atšķirības starp cenām, kuras jāmaksā dažādām pircēju kategorijām, ir samērīgas ar to, cik šie tirgus dati ir vērtīgi šiem klientiem, ņemot vērā:
a) |
tirgus datu tvērumu un mērogu, tai skaitā aptverto finanšu instrumentu skaitu un to tirdzniecības apjomu; |
b) |
to, kā klients izmanto tirgus datus, tostarp to, vai tie tiek izmantoti klienta paša tirdzniecības darbībai, tālākpārdošanai vai datu apkopošanai. |
3. Šā panta 1. punkta vajadzībām tirgus operatori, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, un sistemātiskie internalizētāji ievieš mērogojamus resursus, lai varētu nodrošināt, ka klienti vienmēr laikus un nediskriminējošā veidā iegūst piekļuvi tirgus datiem.
9. pants
Pienākumi attiecībā uz maksām par katru lietotāju
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 13. panta 1. punkts, 15. panta 1. punkts un 18. panta 8. punkts)
1. Tirgus operatori un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, un sistemātiskie internalizētāji par tirgus datu izmantošanu ietur maksu atbilstoši atsevišķu tirgus datu galalietotāju izmantojumam (princips “par katru lietotāju”). Tirgus operatori un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, un sistemātiskie internalizētāji ievieš mehānismus, lai nodrošinātu, ka maksa par katru tirgus datu izmantošanas reizi tiek ieturēta tikai vienreiz.
2. Atkāpjoties no 1. punkta noteikumiem, tirgus operatori, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, un sistemātiskie internalizētāji var izlemt, ka tirgus dati netiek darīti pieejami pēc principa katram atsevišķam lietotājam, ja maksas ieturēšana no katra lietotāja būtu nesamērīga ar šādu datu pieejamības nodrošināšanas izmaksām, ņemot vērā šo datu mērogu un tvērumu.
3. Tirgus operatori, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, un sistemātiskie internalizētāji sniedz pamatojumu atteikumam darīt pieejamus tirgus datus katram lietotājam un publicē šo pamatojumu savā tīmekļa vietnē.
10. pants
Pienākums glabāt atsaistītus datus un sadalīt tirgus datus
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 13. panta 1. punkts, 15. panta 1. punkts un 18. panta 8. punkts)
1. Tirgus operatori, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, un sistemātiskie internalizētāji dara pieejamus tirgus datus, kas nav piesaistīti citiem pakalpojumiem.
2. Tirgus datu cenu nosaka, balstoties uz tirgus datu sadalījuma pakāpi, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 600/2014 12. panta 1. punktā.
11. pants
Pārredzamības pienākums
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 13. panta 1. punkts, 15. panta 1. punkts un 18. panta 8. punkts)
1. Tirgus operatori, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, un sistemātiskie internalizētāji atklāj cenu un citus noteikumus un nosacījumus attiecībā uz tirgus datu sniegšanu veidā, kas ir viegli pieejams plašai sabiedrībai.
2. Atklātie dati ietver šādas ziņas:
a) |
aktuālo cenu saraksti, tostarp:
|
b) |
iepriekšēja atklāšana, vismaz 90 dienas iepriekš informējot par turpmākām cenu izmaiņām; |
c) |
informācija par tirgus datu saturu, tai skaitā:
|
d) |
ieņēmumi, kas gūti, tirgus datus darot pieejamus, un šādu ieņēmumu attiecība pret tirgus operatora, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, vai sistemātiskā internalizētāja ieņēmumu kopsummu; |
e) |
informācija par to, kā noteikta cena, tai skaitā izmantotā izmaksu uzskaites metodika un konkrētie principi, pēc kuriem tiek attiecinātas tiešās un mainīgās kopīgās izmaksas un nemainīgās kopīgās izmaksas tiek sadalītas starp tirgus datu sagatavošanu un izplatīšanu un citiem pakalpojumiem, kurus sniedz tirgus operatori, ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, vai sistemātiskie internalizētāji. |
III NODAĻA
DATU PUBLICĒŠANAS PIENĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ SISTEMĀTISKIEM INTERNALIZĒTĀJIEM
12. pants
Sistemātisko internalizētāju pienākums parastajā tirdzniecības laikā regulāri un pastāvīgi publiskot cenu piedāvājumus
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 15. panta 1. punkts)
Regulas (ES) Nr. 600/2014 15. panta 1. punkta vajadzībām vienīgi tad ir uzskatāms, ka sistemātiskais internalizētājs savus cenu piedāvājumus publisko parastajā tirdzniecības laikā regulāri un pastāvīgi, ja šie sistemātiskā internalizētāja cenu piedāvājumi vienmēr ir pieejami laikā, ko sistemātiskais internalizētājs iepriekš ir noteicis un publicējis kā savu parasto tirdzniecības darblaiku.
13. pants
Sistemātisko internalizētāju pienākums nodrošināt vienkāršu piekļuvi cenu piedāvājumiem
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 15. panta 1. punkts)
1. Sistemātiskie internalizētāji savā tīmekļa vietnē norāda un atjaunina informāciju par to, kuru no publicēšanas mehānismiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 600/2014 17. panta 3. punkta a) apakšpunktā, tie izmanto savu cenu piedāvājumu publiskošanai.
2. Ja sistemātiskais internalizētājs savu cenas piedāvājumu publisko, izmantojot kādas tirdzniecības vietas mehānismus vai APS, sistemātiskais internalizētājs cenas piedāvājumā atklāj savu identitāti.
3. Ja sistemātiskais internalizētājs izmanto vairākus mehānismus, lai publiskotu savus cenu piedāvājumus, visi šādi cenu piedāvājumi tiek publicēti vienlaikus.
4. Sistemātiskie internalizētāji savus cenu piedāvājumus publisko mašīnlasāmā formātā. Cenu piedāvājums ir uzskatāms par publicētu mašīnlasāmā veidā, ja publikācija atbilst kritērijiem, kas noteikti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/571 (6).
5. Ja sistemātiskie internalizētāji savus cenu piedāvājumus publisko, izmantojot vienīgi privātīpašumā esošus mehānismus, tie šos cenu piedāvājumus publisko arī cilvēklasāmā formātā. Cenas piedāvājumu uzskata par publicētu cilvēklasāmā formātā, ja:
a) |
cenas piedāvājuma saturs ir sniegts formātā, kas saprotama parastam lasītājam; |
b) |
cenas piedāvājums ir publicēts sistemātiskā internalizētāja tīmekļa vietnē, un tīmekļa vietnes mājaslapa ietver skaidrus norādījumus, kā piekļūt cenas piedāvājumam. |
6. Cenu piedāvājumus publicē, izmantojot standartus un specifikācijas, kas izklāstīti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/587 (7).
14. pants
Sistemātisko internalizētāju veikta rīkojumu izpilde
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 15. panta 1. punkts, 15. panta 2. punkts un 15. panta 3. punkts)
1. Regulas (ES) Nr. 600/2014 15. panta 1. punkta vajadzībām tiek uzskatīts, ka pastāv ārkārtēji tirgus apstākļi, ja tas, ka sistemātiskajam internalizētājam tiktu piemērots pienākums sniegt klientiem nemainīgus cenu piedāvājumus, būtu pretrunā piesardzīgas riska pārvaldības principam, it īpaši, ja:
a) |
tirdzniecības vieta, kurā pirmoreiz tika atļauts tirgot attiecīgo finanšu instrumentu, vai likviditātes ziņā visnozīmīgākais tirgus saskaņā ar Direktīvas 2014/65/ES 48. panta 5. punktu pārstāj šā finanšu instrumenta tirdzniecību; |
b) |
tirdzniecības vieta, kurā pirmoreiz tika atļauts tirgot attiecīgo finanšu instrumentu, vai likviditātes ziņā visnozīmīgākais tirgus atļauj tirgus uzturēšanas pienākumu apturēšanu; |
c) |
biržā tirgota fonda gadījumā – ievērojamam skaitam biržā tirgotam fondam vai indeksam pamatā esošo instrumentu nav pieejama ticama tirgus cena; |
d) |
kāda kompetentā iestāde aizliedz šā finanšu instrumenta īspārdošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 236/2012 (8) 20. pantu. |
2. Regulas (ES) Nr. 600/2014 15. panta 1. punkta vajadzībām sistemātiskais internalizētājs jebkurā laikā var atjaunināt savus cenu piedāvājumus, ja vien atjauninātie cenu piedāvājumu cēlonis ir (un tie ir konsekventi saskanīgi ar) sistemātiskā internalizētāja patiesajiem nodomiem nediskriminējoši veikt tirdzniecību ar saviem klientiem.
3. Regulas (ES) Nr. 600/2014 15. panta 2. punkta vajadzībām cena ietilpst publiskotā diapazonā, kas tuvs tirgus noteikumiem, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a) |
cena ietilpst sistemātiskā internalizētāja pirkšanas cenas piedāvājuma un pārdošanas cenas piedāvājuma diapazonā; |
b) |
cenu piedāvājumi, kas minēti a) apakšpunktā, atspoguļo dominējošos tirgus noteikumus attiecībā uz konkrēto finanšu instrumentu atbilstoši Regulas (ES) Nr. 600/2014 14. panta 7. punktam. |
4. Regulas (ES) Nr. 600/2014 15. panta 3. punkta vajadzībām izpilde attiecībā uz vairākiem vērtspapīriem ir uzskatāma par daļu no viena darījuma, ja tā atbilst kritērijiem, kas noteikti Deleģētajā regulā (ES) 2017/587.
5. Regulas (ES) Nr. 600/2014 15. panta 3. punkta vajadzībām ir uzskatāms, ka rīkojums ir pakļauts citiem noteikumiem (nevis aktuālajai tirgus cenai), ja tas atbilst kritērijiem, kas noteikti Deleģētajā regulā (ES) 2017/587.
15. pants
Rīkojumi, kas ievērojami pārsniedz normu
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 17. panta 2. punkts)
1. Regulas (ES) Nr. 600/2014 17. panta 2. punkta vajadzībām ir uzskatāms, ka rīkojumu skaits vai apjoms ievērojami pārsniedz normu, ja sistemātiskais internalizētājs šo rīkojumu skaitu vai apjomu nevar izpildīt, nepakļaujot sevi liekam riskam.
2. Ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas darbojas kā sistemātiskie internalizētāji, iepriekš un veidā, kas ir objektīvs un atbilst savai risku pārvaldības politikai un procedūrām, kas minētas 23. pantā Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/565 (9), konstatē, kad ir uzskatāms, ka klientu rīkojumu skaits vai apjoms sabiedrību pakļauj liekam riskam.
3. Šā panta 2. punkta vajadzībām sistemātiskais internalizētājs savas risku pārvaldības politikas un procedūru ietvaros izveido, uztur un īsteno politiku, kas paredz konstatēt to rīkojumu skaitu un apjomu, kurus tas var izpildīt, sevi nepakļaujot liekam riskam, ņemot vērā gan kapitālu, kas sabiedrībai ir pieejams, lai segtu risku saistībā ar šāda veida darījumu, un dominējošajiem tirgus noteikumiem.
4. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 600/2014 17. panta 2. punktu šā panta 3. punktā minētā politika nav diskriminējoša pret klientiem.
16. pants
Instrumentam raksturīgais apjoms
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 18. panta 6. punkts)
Regulas (ES) Nr. 600/2014 18. panta 6. punkta vajadzībām instrumentam raksturīgais apjoms attiecībā uz instrumentiem, kas tiek tirgoti cenu piedāvājumu pieprasīšanas sistēmā, balss tirdzniecības sistēmā, hibrīdā sistēmā vai citā tirdzniecības formā, ir apjoms, kas minēts Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/583 (10) III pielikumā.
IV NODAĻA
ATVASINĀTIE INSTRUMENTI
17. pants
Portfeļa sablīvēšanas elementi
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 31. panta 4. punkts)
1. Regulas (ES) Nr. 600/2014 31. panta 1. punkta vajadzībām ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori, kas sniedz portfeļa sablīvēšanas pakalpojumus, atbilst 2.–6. punktā minētajiem nosacījumiem.
2. Ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori ar portfeļa sablīvēšanas dalībniekiem noslēdz līgumu, kurā reglamentē sablīvēšanas procesu un tā juridiskās sekas, tai skaitā brīdi, kad ikviens portfeļa sablīvēšanas gadījums kļūst juridiski saistošs.
3. Līgums, kas minēts 2. punktā, ietver visu nozīmīgo juridisko dokumentāciju, kurā aprakstīts veids, kā iekļaušanai sablīvēšanā iesniegtie atvasinātie instrumenti tiek izbeigti un aizstāti ar citiem atvasinātajiem instrumentiem.
4. Pirms ikvienas sablīvēšanas procesa sākšanas ieguldījumu brokeru sabiedrība vai tirgus operators, kas sniedz portfeļa sablīvēšanas pakalpojumus:
a) |
pieprasa, lai katrs portfeļa sablīvēšanas dalībnieks iesniegtu informāciju par tā riska pielaidi, tai skaitā darījuma partnera riska ierobežojumu, tirgus riska ierobežojumu un skaidras naudas maksājumu pielaidi. Ieguldījumu brokeru sabiedrība (vai attiecīgi tirgus operators) ievēro portfeļa sablīvēšanas dalībnieku riska pielaidi; |
b) |
konstatē saikni starp atvasinātajiem instrumentiem, kas iesniegti sablīvēšanai, un iesniedz katram dalībniekam sablīvēšanas priekšlikumu, kurā ietverta šāda informācija:
|
5. Lai sablīvēšanu pielāgotu ikviena portfeļa sablīvēšanas dalībnieka riska pielaides pakāpei un maksimāli palielinātu portfeļa sablīvēšanas efektivitāti, ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori var piešķirt dalībniekiem papildu laiku, lai tie papildus iekļautu atvasinātos instrumentus, kas atbilst izbeigšanas vai samazināšanas kritērijiem.
6. Ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori sablīvēšanu veic vienīgi tad, kad visi portfeļa sablīvēšanas dalībnieki ir vienojušies par portfeļa sablīvēšanas priekšlikumu.
18. pants
Publicēšanas prasības attiecībā uz portfeļa sablīvēšanu
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 31. panta 4. punkts)
1. Regulas (ES) Nr. 600/2014 31. panta 2. punkta vajadzībām ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori, izmantojot APS, attiecībā uz ikvienu sablīvēšanas ciklu publisko šādu informāciju:
a) |
saraksts ar atvasinātajiem instrumentiem, kas iesniegti iekļaušanai portfeļa sablīvēšanā, |
b) |
saraksts ar atvasinātajiem instrumentiem, ar kuriem aizstāj izbeigtos atvasinātos instrumentus, |
c) |
saraksts ar atvasinātajiem instrumentiem, kas portfeļa sablīvēšanas ietekmē tika mainīti vai izbeigti, |
d) |
atvasināto instrumentu skaits un to vērtība, kas izteikta kā teorētiskā nominālvērtība. |
Šā punkta pirmajā daļā minēto informāciju sniedz sadalījumā pa atvasināto instrumentu veidiem un pa valūtām.
2. Ieguldījumu brokeru sabiedrības un tirgus operatori 1. punktā minēto informāciju publisko tik tuvu reāllaikam, cik tas tehniski iespējams, un ne vēlāk kā nākamās darbdienas beigās pēc tam, kad sablīvēšanas priekšlikums uz 17. panta 2. punktā minētā līguma pamata kļūst juridiski saistošs.
V NODAĻA
UZRAUDZĪBAS PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTU INTERVENCI UN POZĪCIJU PĀRVALDĪBU
1. IEDAĻA
Produktu intervence
19. pants
Kritēriji un faktori attiecībā uz EVTI pagaidu pilnvarām produktu intervences jomā
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkts)
1. Regulas (ES) Nr. 600/2014 40. panta 2. punkta a) apakšpunkta vajadzībām EVTI novērtē visu 2. punktā minēto faktoru un kritēriju nozīmīgumu un ņem vērā visus nozīmīgos faktorus un kritērijus, lai konstatētu, kad konkrētu finanšu instrumentu vai finanšu instrumentu ar konkrēti norādītām iezīmēm vai finanšu darbības veida vai prakses tirgvedība, izplatīšana vai pārdošana rada ievērojamas bažas par ieguldītāju aizsardzību vai apdraudējumu finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei vai Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei.
Šā punkta pirmās daļas vajadzībām ievērojamas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību vai finanšu tirgu vai biržā tirgotu izejvielu (preču) tirgu pienācīgas darbības un integritātes vai Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātes apdraudējumu EVTI var konstatēt, balstoties uz vienu no minētajiem faktoriem un kritērijiem.
2. Faktori un kritēriji, kurus EVTI novērtē, lai konstatētu, vai pastāv ievērojamas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību vai finanšu tirgu vai biržā tirgotu izejvielu (preču) tirgu pienācīgas darbības un integritātes vai Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātes apdraudējums, ir šādi:
a) |
finanšu instrumenta vai finanšu darbības veida vai prakses sarežģītības pakāpe attiecībā pret klientu kategoriju, kas novērtēta saskaņā ar c) apakšpunktu un kas iesaistīta finanšu darbībā vai finanšu praksē, vai kurai finanšu instruments tiek piedāvāts vai pārdots, it īpaši ņemot vērā:
|
b) |
potenciālo nelabvēlīgo seku apmēru, it īpaši ņemot vērā:
|
c) |
to klientu kategoriju, kuri ir iesaistīti finanšu darbībā vai finanšu praksē vai kuriem finanšu instruments tiek piedāvāts vai pārdots, it īpaši ņemot vērā:
|
d) |
finanšu instrumenta vai finanšu darbības vai finanšu prakses veida pārredzamības pakāpe, it īpaši ņemot vērā:
|
e) |
finanšu instrumenta, finanšu darbības vai finanšu prakses konkrētās iezīmes vai sastāvdaļas, tostarp iegultu daudzkāršojošo (sviras) iedarbību, it īpaši ņemot vērā:
|
f) |
starp sagaidāmo ieguldītāja ienesīgumu jeb peļņu un zaudējumu risku attiecībā uz finanšu instrumentu, finanšu darbību vai finanšu praksi pastāvošās atšķirības un to pakāpi, it īpaši ņemot vērā:
|
g) |
to, cik vienkārši ieguldītājiem ir pārdot attiecīgo finanšu instrumentu (un cik tas izmaksā) vai apmainīt pret citu finanšu instrumentu, it īpaši ņemot vērā:
|
h) |
cenu noteikšana finanšu instrumentam, finanšu darbībai vai finanšu praksei un saistītās izmaksas, it īpaši ņemot vērā:
|
i) |
finanšu instrumenta, finanšu darbības vai finanšu prakses inovācijas pakāpi, it īpaši ņemot vērā:
|
j) |
pārdošanas praksi saistībā ar finanšu instrumentu, it īpaši ņemot vērā:
|
k) |
finanšu instrumenta emitenta finansiālais un komercdarbības stāvoklis, it īpaši ņemot vērā:
|
l) |
vai pastāv nepietiekama vai nepietiekami uzticama informācija par finanšu instrumentu, ko sniedzis izstrādātājs vai izplatītāji, lai tirgus dalībniekiem, kuriem tas adresēts, dotu iespēju pieņemt informētu lēmumu, ņemot vērā finanšu instrumenta būtību un veidu; |
m) |
to, vai finanšu instruments, finanšu darbība vai finanšu prakse rada augstu risku tādu darījumu rezultativitātei, kurus noslēguši attiecīgā tirgus dalībnieki vai ieguldītāji; |
n) |
to, vai finanšu darbība vai finanšu prakse ievērojami kaitētu cenu veidošanās procesa integritātei attiecīgajā tirgū, tā ka attiecīgā finanšu instrumenta cena vai vērtība vairs netiek noteikta pamatotas tirgus piedāvājuma un pieprasījuma mijiedarbības ietekmē, vai tā ka tirgus dalībnieki, lemjot par saviem ieguldījumiem, vairs nevar paļauties uz cenām šajā tirgū vai uz tirdzniecības apjomiem; |
o) |
to, vai finanšu instrumenta iezīmju dēļ tas ir īpaši neaizsargāts pret izmantošanu finanšu noziegumos, un it īpaši to, vai šo iezīmju dēļ var tikt veicināta finanšu instrumenta izmantošana šādā nolūkā:
|
p) |
to, vai finanšu darbība vai finanšu prakse rada īpaši augstu risku tirgu un to infrastruktūras izturētspējai vai vienmērīgai darbībai; |
q) |
to, vai finanšu instruments, finanšu darbība vai finanšu prakse var izraisīt ievērojamu un mākslīgu atšķirību starp atvasinātā instrumenta cenu un pamatā esošo aktīvu tirgus cenām; |
r) |
to, vai finanšu instruments, finanšu darbība vai finanšu prakse rada lielu traucējuma risku finanšu iestādēm, kas uzskatāmas par svarīgām Savienības finanšu sistēmai; |
s) |
finanšu instrumenta izplatīšanas kā finansējuma avota nozīmīgums emitentam; |
t) |
to, vai finanšu instruments, finanšu darbība vai finanšu prakse rada konkrētus riskus tirgus vai maksājumu sistēmas infrastruktūrai, tai skaitā tirdzniecības, tīrvērtes un norēķinu sistēmām; vai |
u) |
to, vai finanšu instruments, finanšu darbība vai finanšu prakse var apdraudēt ieguldītāju uzticēšanos finanšu sistēmai. |
20. pants
Kritēriji un faktori attiecībā uz EBI pagaidu pilnvarām produktu intervences jomā
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 41. panta 2. punkts)
1. Regulas (ES) Nr. 600/2014 41. panta 2. punkta a) apakšpunkts vajadzībām EBI novērtē visu 2. punktā minēto faktoru un kritēriju nozīmīgumu un ņem vērā visus nozīmīgos faktorus un kritērijus, lai konstatētu, kad konkrētu strukturēto noguldījumu tirgvedība, izplatīšana vai pārdošana vai strukturētie noguldījumi ar konkrētām norādītām iezīmēm, vai konkrēta veida finanšu darbība vai prakse rada ievērojamas bažas par ieguldītāju aizsardzību vai apdraudējumu finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei vai Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei.
Šā punkta pirmās daļas vajadzībām to, vai pastāv ievērojamas bažas par ieguldītāju aizsardzību vai apdraudējums finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei vai Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei, EBI var konstatēt, balstoties uz vienu vai vairākiem no minētajiem faktoriem un kritērijiem.
2. Lai konstatētu, vai pastāv ievērojamas bažas par ieguldītāju aizsardzību vai apdraudējums finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei vai Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei, EBI novērtē šādus faktorus un kritērijus:
a) |
strukturētā noguldījuma vai finanšu darbības veida vai finanšu prakses sarežģītības pakāpe attiecībā pret klientu kategoriju, kas novērtēta saskaņā ar c) apakšpunktu un kas iesaistīta finanšu darbībā vai finanšu praksē, it īpaši ņemot vērā:
|
b) |
potenciālo nelabvēlīgo seku apmērs, it īpaši ņemot vērā:
|
c) |
to klientu kategorija, kuri ir iesaistīti finanšu darbībā vai finanšu praksē, vai kuriem strukturētais noguldījums tiek piedāvāts vai pārdots, it īpaši ņemot vērā:
|
d) |
strukturētā noguldījuma vai finanšu darbības vai finanšu prakses veida pārredzamības pakāpe, it īpaši ņemot vērā:
|
e) |
strukturētā noguldījuma, finanšu darbības vai finanšu prakses konkrētās iezīmes vai sastāvdaļas, tostarp iegultu daudzkāršojošo (sviras) iedarbību, it īpaši ņemot vērā:
|
f) |
starp sagaidāmo ieguldītāja ienesīgumu jeb peļņu un zaudējumu risku attiecībā uz strukturēto noguldījumu, finanšu darbību vai finanšu praksi pastāvošās atšķirības un to pakāpi, it īpaši ņemot vērā:
|
g) |
to, cik vienkārši ieguldītājam ir izbeigt strukturētā noguldījuma darījumu (un cik tas izmaksā), īpaši ņemot vērā:
|
h) |
cenu noteikšana finanšu instrumentam, finanšu darbībai vai finanšu praksei un saistītās izmaksas, it īpaši ņemot vērā:
|
i) |
strukturētā noguldījuma, finanšu darbības vai finanšu prakses inovācijas pakāpi, it īpaši ņemot vērā:
|
j) |
pārdošanas praksi saistībā ar strukturēto noguldījumu, it īpaši ņemot vērā:
|
k) |
strukturētā noguldījuma emitenta finansiālais un komercdarbības stāvoklis, it īpaši ņemot vērā:
|
l) |
vai pastāv nepietiekama vai nepietiekami uzticama informācija par strukturēto noguldījumu, ko sniedzis izstrādātājs vai izplatītāji, lai tirgus dalībniekiem, kuriem tas adresēts, dotu iespēju pieņemt informētu lēmumu, ņemot vērā strukturētā noguldījuma būtību un veidu; |
m) |
to, vai strukturētais noguldījums, finanšu darbība vai finanšu prakse rada augstu risku tādu darījumu veikšanai, kurus noslēguši attiecīgā tirgus dalībnieki vai ieguldītāji; |
n) |
to, vai strukturētais noguldījums, finanšu darbība vai finanšu prakse izraisītu Savienības ekonomikas neaizsargātību pret riskiem; |
o) |
to, vai strukturētā noguldījuma iezīmju dēļ tas ir īpaši neaizsargāts pret izmantošanu finanšu noziegumos, un it īpaši to, vai šo iezīmju dēļ var tikt veicināta strukturēto noguldījumu izmantošana šādā nolūkā:
|
p) |
to, vai finanšu darbība vai finanšu prakse rada īpaši augstu risku tirgu un to infrastruktūras izturētspējai vai vienmērīgai darbībai; |
q) |
to, vai strukturētais noguldījums, finanšu darbība vai finanšu prakse var izraisīt ievērojamu un mākslīgu atšķirību starp atvasinātā instrumenta cenu un pamatā esošo aktīvu tirgus cenām; |
r) |
to, vai strukturētais noguldījums, finanšu darbība vai finanšu prakse rada traucējuma risku finanšu iestādei, kas uzskatāma par svarīgu Savienības finanšu sistēmai, it īpaši ņemot vērā finanšu iestādes īstenoto riska ierobežošanas stratēģiju attiecībā uz strukturētā noguldījuma emisiju, tai skaitā pamatkapitāla garantijas cenas nepareizu noteikšanu termiņa beigās vai reputācijas riskus, kurus finanšu iestādei rada strukturētais noguldījums, prakse vai darbība; |
s) |
cik šo strukturēto noguldījumu izplatīšana ir nozīmīga finanšu iestādei kā finansējuma avots; |
t) |
to, vai strukturētais noguldījums, finanšu prakse vai finanšu darbība rada īpašus riskus tirgum vai maksājumu sistēmu infrastruktūrai; vai |
u) |
to, vai strukturētais noguldījums, finanšu darbība vai finanšu prakse varētu apdraudēt ieguldītāju uzticēšanos finanšu sistēmai. |
21. pants
Kritēriji un faktori, kas kompetentajām iestādēm jāņem vērā attiecībā uz produktu intervences pilnvarām
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 42. panta 2. punkts)
1. Regulas (ES) Nr. 600/2014 42. panta 2. punkta a) apakšpunkta vajadzībām kompetentās iestādes novērtē visu 2. punktā minēto faktoru un kritēriju nozīmīgumu un ņem vērā visus nozīmīgos faktorus un kritērijus, lai konstatētu, kad konkrētu finanšu instrumentu vai strukturēto noguldījumu vai finanšu instrumentu vai strukturēto noguldījumu ar konkrēti norādītām iezīmēm vai finanšu darbības veida vai prakses tirgvedība, izplatīšana vai pārdošana rada ievērojamas bažas par ieguldītāju aizsardzību vai apdraudējumu finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei vai Savienības vai vismaz vienas dalībvalsts finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei.
Šā punkta pirmās daļas vajadzībām ievērojamas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību vai finanšu tirgu vai biržā tirgotu izejvielu (preču) tirgu pienācīgas darbības un integritātes vai Savienības vai vismaz vienas dalībvalsts finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātes apdraudējumu kompetentās iestādes var konstatēt, balstoties uz vienu no minētajiem faktoriem un kritērijiem.
2. Faktori un kritēriji, kuri kompetentajām iestādēm ir jānovērtē, lai konstatētu, vai pastāv ievērojamas bažas attiecībā uz ieguldītāju aizsardzību vai finanšu tirgu vai biržā tirgotu izejvielu (preču) tirgu pienācīgas darbības un integritātes vai Savienības vai vismaz vienas dalībvalsts finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātes apdraudējums, citstarp ir šādi:
a) |
finanšu instrumenta vai finanšu darbības veida vai prakses sarežģītības pakāpe attiecībā pret klientu kategoriju, kas novērtēta saskaņā ar c) apakšpunktu un kas iesaistīta finanšu darbībā vai finanšu praksē, vai kurai finanšu instruments vai strukturētais noguldījums tiek piedāvāts vai pārdots, it īpaši ņemot vērā:
|
b) |
potenciālo nelabvēlīgo seku apmēru, it īpaši ņemot vērā:
|
c) |
to klientu kategorija, kuri ir iesaistīti finanšu darbībā vai finanšu praksē, vai kuriem finanšu instruments vai strukturētais noguldījums tiek piedāvāts vai pārdots, it īpaši ņemot vērā:
|
d) |
finanšu instrumenta, strukturētā noguldījuma vai finanšu darbības vai finanšu prakses veida pārredzamības pakāpe, it īpaši ņemot vērā:
|
e) |
strukturētā noguldījuma, finanšu instrumenta vai finanšu darbības vai finanšu prakses konkrētās iezīmes vai sastāvdaļas, tostarp iegultu daudzkāršojošo (sviras) iedarbību, it īpaši ņemot vērā:
|
f) |
starp sagaidāmo ieguldītāja ienesīgumu jeb peļņu un zaudējumu risku attiecībā uz finanšu instrumentu, strukturēto noguldījumu, finanšu darbību vai finanšu praksi pastāvošās atšķirības un to pakāpi, it īpaši ņemot vērā:
|
g) |
to, cik vienkārši ieguldītāji var pārdot attiecīgo finanšu instrumentu (un cik tas izmaksā) vai apmainīt pret citu finanšu instrumentu, vai izbeigt strukturētā noguldījuma darbību, attiecīgā gadījumā – atkarībā no tā, vai produkts ir finanšu instruments vai strukturētais noguldījums – it īpaši ņemot vērā:
|
h) |
cenu noteikšana strukturētajam noguldījumam, finanšu instrumentam, finanšu darbībai vai finanšu praksei un saistītās izmaksas, it īpaši ņemot vērā:
|
i) |
finanšu instrumenta, strukturētā noguldījuma, finanšu darbības vai finanšu prakses inovācijas pakāpi, it īpaši ņemot vērā:
|
j) |
pārdošanas praksi saistībā ar finanšu instrumentu vai strukturēto noguldījumu, it īpaši ņemot vērā:
|
k) |
finanšu instrumenta vai strukturētā noguldījuma emitenta finansiālais un komercdarbības stāvoklis, it īpaši ņemot vērā:
|
l) |
vai pastāv nepietiekama vai nepietiekami uzticama informācija par finanšu instrumentu vai strukturēto noguldījumu, ko sniedzis izstrādātājs vai izplatītāji, lai tirgus dalībniekiem, kuriem tas adresēts, dotu iespēju pieņemt informētu lēmumu, ņemot vērā finanšu instrumenta vai strukturētā noguldījuma būtību un veidu; |
m) |
to, vai finanšu instruments, strukturētais noguldījums, finanšu darbība vai finanšu prakse rada augstu risku tādu darījumu rezultativitātei, kurus noslēguši attiecīgā tirgus dalībnieki vai ieguldītāji; |
n) |
to, vai finanšu darbība vai finanšu prakse ievērojami kaitētu cenu veidošanās procesa integritātei attiecīgajā tirgū, tā ka attiecīgā finanšu instrumenta vai strukturētā noguldījuma cena vai vērtība vairs netiek noteikta pamatotas tirgus piedāvājuma un pieprasījuma mijiedarbības ietekmē, vai tā ka tirgus dalībnieki, lemjot par saviem ieguldījumiem, vairs nevar paļauties uz cenām šajā tirgū vai uz tirdzniecības apjomiem; |
o) |
to, vai finanšu instruments, strukturētais noguldījums, finanšu darbība vai prakse izraisītu valsts ekonomikas neaizsargātību pret riskiem; |
p) |
to, vai finanšu instrumenta vai strukturētā noguldījuma iezīmju dēļ tas ir īpaši neaizsargāts pret izmantošanu finanšu noziegumos, un it īpaši to, vai šo iezīmju dēļ potenciāli varētu tikt veicināta finanšu instrumenta vai strukturētā noguldījuma izmantošana šādā nolūkā:
|
q) |
to, vai kāda finanšu darbība vai finanšu prakse rada īpaši augstu risku tirgu un to infrastruktūras izturētspējai vai vienmērīgai darbībai; |
r) |
to, vai finanšu instruments, strukturētais noguldījums, finanšu darbība vai finanšu prakse varētu izraisīt ievērojamu un mākslīgu atšķirību starp atvasinātā instrumenta cenu un pamatā esošo aktīvu tirgus cenām; |
s) |
to, vai finanšu instruments, strukturētais noguldījums, finanšu darbība vai finanšu prakse rada lielu traucējuma risku finanšu iestādei, kas uzskatāma par svarīgu attiecīgās kompetentās iestādes dalībvalsts finanšu sistēmai, it īpaši ņemot vērā finanšu iestādes īstenoto riska ierobežošanas stratēģiju attiecībā uz strukturētā noguldījuma emisiju, tai skaitā pamatkapitāla garantijas cenas nepareizu noteikšanu termiņa beigās vai reputācijas riskus, kurus finanšu iestādei rada strukturētais noguldījums, prakse vai darbība; |
t) |
finanšu instrumenta vai strukturētā noguldījuma kā finansējuma avota izplatīšanas nozīmīgums emitentam vai finanšu iestādēm; |
u) |
to, vai finanšu instruments, strukturētais noguldījums, finanšu darbība vai finanšu prakse rada konkrētus riskus tirgus vai maksājumu sistēmu infrastruktūrai, tai skaitā tirdzniecības, tīrvērtes un norēķinu sistēmām; vai |
v) |
to, vai finanšu instruments, strukturētais noguldījums, finanšu darbība vai finanšu prakse var apdraudēt ieguldītāju uzticēšanos finanšu sistēmai. |
2. IEDAĻA
Pozīciju pārvaldības pilnvaras
22. pants
EVTI pozīciju pārvaldības pilnvaras
(Regulas (ES) Nr. 600/2014 45. pants)
1. Regulas (ES) Nr. 600/2014 45. panta 2. punkta a) apakšpunkta vajadzībām, lai konstatētu apdraudējumu pienācīgai finanšu tirgu, tostarp biržā tirgoto izejvielu (preču) atvasināto instrumentu tirgu, pienācīgai darbībai un integritātei atbilstoši Direktīvas 2014/65/ES 57. panta 1. punktā minētajiem mērķiem un saistībā ar fizisko izejvielu (preču) piegādes mehānismiem, vai Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei, izmanto šādus kritērijus un faktorus:
a) |
nopietnas finansiālas, monetāras vai budžeta problēmas, kuras varētu izraisīt finanšu nestabilitāti, kas skar dalībvalsti vai finanšu iestādi, kura uzskatāma par svarīgu pasaules finanšu sistēmai, piemēram, kredītiestādi, apdrošināšanas sabiedrību, tirgus infrastruktūras pakalpojumu sniedzēju vai aktīvu pārvaldības sabiedrību, kas darbojas Savienībā, ar nosacījumu, ka šādas problēmas var apdraudēt finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti vai Savienības finanšu sistēmas stabilitāti; |
b) |
reitinga noteikšanas darbība vai jebkuras dalībvalsts, kredītiestādes vai citas finanšu iestādes, kura uzskatāma par svarīgu pasaules finanšu sistēmai, piemēram, apdrošināšanas sabiedrības, tirgus infrastruktūras pakalpojumu sniedzēja un aktīvu pārvaldības sabiedrības, kas darbojas Savienībā, saistību neizpilde, kas izraisa vai, objektīvi spriežot, varētu izraisīt lielu nenoteiktību par tās maksātspēju; |
c) |
būtisks ar pārdošanu saistīts spiediens vai neparasts svārstīgums, kas izraisa cenas ievērojamu, lejupejošu spirālveida attīstību finanšu instrumentam, kurš saistīts ar kredītiestādi vai citu finanšu iestādi, kas uzskatāma par svarīgu pasaules finanšu sistēmai, piemēram, apdrošināšanas sabiedrību, tirgus infrastruktūras pakalpojumu sniedzēju un aktīvu pārvaldības sabiedrību, kura darbojas Savienībā, vai valsti, kas ir vērtspapīru emitents; |
d) |
kaitējums svarīga finanšu emitenta, tirgus infrastruktūras, tīrvērtes un norēķinu sistēmas vai kompetento iestāžu fiziskai struktūrai, kas var nelabvēlīgi un nozīmīgi ietekmēt tirgus, it īpaši tad, ja šāda kaitējuma cēlonis ir dabas katastrofa vai teroristu uzbrukums; |
e) |
maksājumu sistēmas vai norēķinu procesa traucējums, piemēram, ja tas saistīts ar starpbanku darījumiem, kas izraisa vai var izraisīt ievērojamus maksājumu vai norēķinu traucējumus vai kavējumus Savienības maksājumu sistēmās, it īpaši tad, ja tie var izraisīt finansiālas vai ekonomiskas spriedzes izplatīšanos kredītiestādē vai citā finanšu iestādē, kas uzskatāma par svarīgu pasaules finanšu sistēmai, piemēram, apdrošināšanas sabiedrībā, tirgus infrastruktūras pakalpojumu sniedzējā vai aktīvu pārvaldības sabiedrībā, vai arī kādā dalībvalstī; |
f) |
nozīmīgs un straujš biržā tirgotu izejvielu (preču) piedāvājuma kritums vai pieprasījuma kāpums, kas izjauc piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru; |
g) |
nozīmīga konkrētas biržā tirgotas izejvielas (preces) pozīcija, ko vienā vai vairākās tirdzniecības vietās tur viena persona vai vairākas personas, kuras rīkojas saskaņoti, izmantojot viena vai vairāku tirgus dalībnieku starpniecību; |
h) |
komercdarbības nepārtrauktības problēmas dēļ konkrēta tirdzniecības vieta nespēj izmantot savas pozīciju pārvaldības pilnvaras. |
2. Regulas (ES) Nr. 600/2014 45. panta 1. punkta b) apakšpunkta vajadzībām, lai noteiktu atbilstošu pozīcijas vai riska darījuma samazinājumu, izmanto šādus kritērijus un faktorus:
a) |
pozīcijas turētāju, tostarp izstrādātāja, patērētāja vai finanšu iestādes būtība; |
b) |
finanšu instrumenta beigu termiņš; |
c) |
pozīcijas apmērs salīdzinājumā ar attiecīgā biržā tirgotu izejvielu (preču) atvasināto instrumentu tirgus lielumu; |
d) |
pozīcijas apmērs salīdzinājumā ar pamatā esošās biržā tirgotās izejvielas (preces) tirgus lielumu; |
e) |
pozīcijas virziens (īsā vai garā pozīcija) un delta koeficients vai delta koeficienta diapazoni; |
f) |
pozīcijas nolūks, it īpaši tas, vai pozīcija ir paredzēta riska ierobežošanas nolūkiem vai arī tā tiek turēta finanšu riska darījumiem; |
g) |
pozīcijas turētājas pieredze ar konkrētā apmēra pozīciju turējumiem vai ar konkrētās biržā tirgotās izejvielas (preces) piegādes veikšanu vai pieņemšanu; |
h) |
citas pozīcijas, ko persona tur pamatā esošā aktīva tirgū vai tajos pašos atvasinātajos instrumentos, bet ar citu termiņu; |
i) |
tirgus likviditāte un pasākuma ietekme uz citiem tirgus dalībniekiem; |
j) |
piegādes metode. |
3. Regulas (ES) Nr. 600/2014 45. panta 3. punkta b) apakšpunkta vajadzībām, lai konkretizētu situācijas, kad var rasties regulējuma arbitrāžas risks, izmanto šādus kritērijus:
a) |
tas, vai tas pats līgums tiek tirgots arī citā tirdzniecības vietā vai ārpusbiržas tirgū; |
b) |
tas, vai pēc būtības līdzvērtīgs līgums (līdzīgs un savstarpēji saistīts, bet nav uzskatāms par saistītu ar tām pašām aizstājamām, atklātām interesēm) tiek tirgots arī citā tirdzniecības vietā vai ārpusbiržas tirgū; |
c) |
lēmuma ietekme uz pamatā esošās biržā tirgotās izejvielas (preces) tirgu; |
d) |
lēmuma ietekme uz tirgiem un dalībniekiem, uz kuriem neattiecas EVTI pozīciju pārvaldības pilnvaras; un |
e) |
varbūtējo ietekmi uz tirgu pienācīgu darbību un integritāti, kad EVTI neveic nekādas darbības. |
4. Regulas (ES) Nr. 600/2014 45. panta 2. punkta b) apakšpunkta vajadzībām EVTI izmanto šā panta 1. punktā noteiktos kritērijus un faktorus, ņemot vērā to, vai plānotais pasākums ir reakcija uz kompetentās iestādes bezdarbību vai uz papildu risku, kuru kompetentā iestāde nespēj pienācīgi risināt, kā paredzēts Direktīvas 2014/65/ES 69. panta 2. punkta j) vai o) apakšpunktā.
Šā punkta pirmās daļas vajadzībām ir uzskatāms, ka kompetentā iestāde ir pieļāvusi bezdarbību, ja, pamatojoties uz tai piešķirtajām pilnvarām, tās rīcībā ir pietiekamas regulatīvās pilnvaras, lai problēmu gadījumā pilnīgi un bez citas kompetentās iestādes palīdzības novērstu apdraudējumu, taču tā neveic attiecīgas darbības.
Ir uzskatāms, ka kompetentā iestāde nevar pietiekami novērst apdraudējumu, ja kompetentās iestādes jurisdikcijā un papildus vienā vai vairākās citās tiesību sistēmās iestājas viens vai vairāki faktori, kas minēti Regulas (ES) Nr. 600/2014 45. panta 10. punkta a) apakšpunktā.
VI NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
23. pants
Pārejas noteikumi
1. Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta noteikumiem, no dienas, kad šī regula stājas spēkā, līdz dienai, kad to sāk piemērot, kompetentās iestādes veic likviditātes novērtējumus un uzreiz pēc šo novērtējumu pabeigšanas publicē to rezultātus šādos termiņos:
a) |
ja diena, kurā finanšu instrumenti pirmoreiz tiek tirgoti kādā tirdzniecības vietā Savienības teritorijā, ir diena vismaz desmit nedēļas pirms Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas sākumdienas, kompetentās iestādes novērtēšanas rezultātus publicē ne vēlāk kā četras nedēļas pirms Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas sākumdienas; |
b) |
ja diena, kurā finanšu instrumenti pirmoreiz tiek tirgoti kādā tirdzniecības vietā Savienības teritorijā, ir diena laikposmā, kas sākas desmit nedēļas pirms Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas sākumdienas un beidzas iepriekšējā dienā pirms Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas sākumdienas, kompetentās iestādes novērtēšanas rezultātus publicē ne vēlāk kā Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas sākumdienā. |
2. Novērtēšanu, kas minēta 1. punktā, veic šādi:
a) |
ja diena, kurā finanšu instrumenti pirmoreiz tiek tirgoti kādā tirdzniecības vietā Savienības teritorijā, ir diena vismaz sešpadsmit nedēļas pirms Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas sākumdienas, šādu novērtēšanu balsta uz datiem, kas pieejami attiecībā uz četrdesmit nedēļas ilgu atsauces laikposmu, kas sākas piecdesmit divas nedēļas pirms Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas sākumdienas; |
b) |
ja diena, kurā finanšu instrumenti pirmoreiz tiek tirgoti kādā tirdzniecības vietā Savienības teritorijā, ir diena laikposmā, kas sākas sešpadsmit nedēļas pirms Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas sākumdienas un beidzas desmit nedēļas pirms Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas sākumdienas, šādu novērtēšanu balsta uz datiem, kas pieejami attiecībā uz šā finanšu instrumenta pirmo četru tirdzniecības nedēļu laikposmu; |
c) |
ja diena, kurā finanšu instrumenti pirmoreiz tiek tirgoti kādā tirdzniecības vietā Savienības teritorijā, ir diena laikposmā, kas sākas desmit nedēļas pirms Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas sākumdienas un beidzas iepriekšējā dienā pirms Regulas (ES) Nr. 600/2014 piemērošanas sākumdienas, šādu novērtēšanu balsta uz tirdzniecības vēsturi attiecībā uz šiem finanšu instrumentiem vai citiem finanšu instrumentiem, kuru īpašības uzskatāmas par līdzīgām šo finanšu instrumentu īpašībām. |
3. Kompetentās iestādes, tirgus operatori un ieguldījumu brokeru sabiedrības, tostarp ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas uztur konkrētu tirdzniecības vietu, izmanto informāciju, kas Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkta vajadzībām publicēta saskaņā ar 1. punktu, līdz 1. aprīlim gadā pēc šīs regulas piemērošanas sākumdienas.
4. Šā panta 3. punktā minētajā laikposmā kompetentās iestādes attiecībā uz 2. punkta b) un c) apakšpunktā minētajiem finanšu instrumentiem nodrošina, ka:
a) |
informācija, kas publicēta saskaņā ar šā panta 1. punktu, joprojām ir atbilstoša Regulas (ES) Nr. 600/2014 2. panta 1. punkta 17. apakšpunkta b) punkta vajadzībām; |
b) |
informācija, kas publicēta saskaņā ar šā panta 1. punktu, vajadzības gadījumā tiek atjaunināta, balstoties uz ilgāku tirdzniecības laikposmu un vispusīgāku tirdzniecības vēsturi. |
24. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2018. gada 3. janvāra.
Tomēr 23. pantu piemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2016. gada 18. maijā
Komisijas vārdā –
priekšsēdētājs
Jean-Claude JUNCKER
(1) OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).
(4) Komisijas 2016. gada 28.jūlija Deleģētā regula (ES) 2017/590, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem ziņošanai par darījumiem kompetentajām iestādēm (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 449. lpp.).
(5) Komisijas 2016. gada 2. jūnija Deleģētā regula (ES) 2017/572, ar ko attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par specifikāciju attiecībā uz pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības datu piedāvājumu un līmeni, kādā dati sniegti neapkopotā veidā, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 142. lpp.).
(6) Komisijas 2016. gada 2. jūnija Deleģētā regula (ES) 2017/571, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par atļauju izsniegšanu, organizatoriskām prasībām un darījumu publicēšanu attiecībā uz datu ziņošanas pakalpojumu sniedzējiem (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 126. lpp.).
(7) Komisijas 2016. gada 14. jūlija Deleģētā regula (ES) 2017/587, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pārredzamības prasībām tirdzniecības vietām un ieguldījumu brokeru sabiedrībām attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem un par darījumu izpildes prasībām attiecībā uz konkrētām akcijām tirdzniecības vietā vai attiecībā uz sistemātisku internalizētāju (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 387. lpp.), I pielikuma 2. tabula.
(8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Regula (ES) Nr. 236/2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem (OV L 86, 24.3.2012., 1. lpp.).
(9) Komisijas 2016. gada 25.aprīļa Deleģētā regula (ES) 2017/565, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).
(10) Komisijas 2016. gada 14. jūlija Deleģētā regula (ES) 2017/583, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pārredzamības prasībām tirdzniecības vietām un ieguldījumu brokeru sabiedrībām attiecībā uz obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātajiem instrumentiem (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 229. lpp.).
(11) Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīva 2014/49/ES par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).
PIELIKUMS
Dati, kas sniedzami, lai konstatētu, vai attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem un sertifikātiem pastāv likvīds tirgus
1. tabula
Simbolu tabula
Simbols |
Datu veids |
Definīcija |
||||||
{ALPHANUM-n} |
Ne vairāk par n burtciparu zīmēm |
Teksts brīvā formā. |
||||||
{ISIN} |
12 burtciparu zīmes |
ISIN kods (definēts ISO 6166) |
||||||
{MIC} |
4 burtciparu zīmes |
Tirgus identifikators (definēts ISO 10383) |
||||||
{DATEFORMAT} |
Datuma formāts (saskaņā ar ISO 8601) |
Datumu norāda šādā formātā: GGGG-MM-DD. |
||||||
{DECIMAL-n/m} |
Decimālskaitlis, kas sastāv no maksimāli n cipariem, no kuriem maksimāli m cipari var būt cipari aiz komata |
Skaitļi (gan pozitīvas, gan negatīvas vērtības).
|
2. tabula
Ziņas par datiem, kas sniedzami, lai konstatētu, vai attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem un sertifikātiem pastāv likvīds tirgus
# |
Aile |
Sniedzamās ziņas |
Ziņošanas formāts un standarti |
||||||||||||||||
1 |
Instrumenta identifikācijas kods |
Kods, ko izmanto finanšu instrumenta identificēšanai |
{ISIN} |
||||||||||||||||
2 |
Instrumenta pilns nosaukums |
Finanšu instrumenta pilns nosaukums |
{ALPHANUM-350} |
||||||||||||||||
3 |
Tirdzniecības vieta |
Segmenta MIC attiecībā uz tirdzniecības vietu, ja ir pieejams; pretējā gadījumā darbības MIC. |
{MIC} |
||||||||||||||||
4 |
FITR identifikators |
Kapitāla finanšu instrumenta identifikācija
|
Kapitāla finanšu instrumenti:
|
||||||||||||||||
5 |
Ziņošanas diena |
Datums, par kuru sniedz datus Dati ir sniedzami vismaz par šādiem datumiem:
Attiecībā uz 1. gadījumu aplēses ir sniedzamas attiecīgi par 6.–12. punktu. |
{DATEFORMAT} |
||||||||||||||||
6 |
Apgrozībā esošo instrumentu skaits |
Attiecībā uz akcijām un depozitārajiem sertifikātiem Apgrozībā esošo instrumentu kopskaits. Attiecībā uz biržā tirgotiem fondiem Tirdzniecībai emitēto ieguldījumu apliecību skaits. |
{DECIMAL-18/5} |
||||||||||||||||
7 |
Turējumi (līdzdalība), kas pārsniedz 5 % no balsstiesību kopskaita |
Vienīgi attiecībā uz akcijām Akciju kopskaits, kas atbilst turējumiem (līdzdalībai), kuri pārsniedz 5 % no emitenta balsstiesību kopskaita, ja vien šādi turējumi (līdzdalība) neatrodas kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma vai pensiju fonda turējumā. Šis lauks ir aizpildāms vienīgi tad, ja ir pieejami aktuāla informācija. |
{DECIMAL-18/5} |
||||||||||||||||
8 |
Instrumenta cena |
Vienīgi attiecībā uz akcijām un depozitārajiem sertifikātiem Instrumenta cena ziņošanas dienas beigās. Cena ir norādāma euro izteiksmē. |
{DECIMAL-18/13} |
||||||||||||||||
9 |
Emisijas apjoms |
Vienīgi attiecībā uz sertifikātiem Sertifikāta emisijas apjoms euro izteiksmē. |
{DECIMAL-18/5} |
||||||||||||||||
10 |
Tirdzniecības dienu skaits attiecīgajā laikposmā |
Tirdzniecības dienu, par kurām sniedz datus, kopskaits |
{DECIMAL-18/5} |
||||||||||||||||
11 |
Apgrozījuma kopsumma |
Apgrozījuma kopsumma par attiecīgo laikposmu |
{DECIMAL-18/5} |
||||||||||||||||
12 |
Darījumu kopskaits |
Attiecīgajā laikposmā notikušo darījumu kopskaits |
{DECIMAL-18/5} |