EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52014DC0030
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL on the implementation of the Recommendation of the European Parliament and of the Council of 18 June 2009 on the establishment of a European Quality Assurance Reference Framework for Vocational Education and Training
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos sukūrimo įgyvendinimo
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos sukūrimo įgyvendinimo
/* COM/2014/030 final */
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos sukūrimo įgyvendinimo /* COM/2014/030 final */
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI
IR TARYBAI dėl 2009 m. birželio 18 d.
Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl Europos profesinio mokymo
kokybės užtikrinimo orientacinės sistemos sukūrimo
įgyvendinimo (Tekstas svarbus EEE) TURINYS 1........... Įžanga........................................................................................................................... 3 2........... Profesinio mokymo kokybės
užtikrinimo sistemos pasiekimai..................................... 4 2.1........ Profesinio mokymo sistemos lygmens
kokybės užtikrinimo mechanizmai................... 4 2.2........ Profesinio mokymo paslaugų
teikėjo lygmens kokybės užtikrinimo mechanizmai....... 5 3........... Spręstini uždaviniai....................................................................................................... 7 3.1........ EQAVET indėlis didinant profesinio
mokymo skaidrumą.......................................... 7 3.2........ Valdymas...................................................................................................................... 8 4........... Išvados ir tolesni veiksmai............................................................................................ 8 4.1........ Vertinimo išvados......................................................................................................... 8 4.2........ EQAVET sistemos sukūrimas...................................................................................... 9 4.3........ Už EQAVET ribų....................................................................................................... 10 1. Įžanga Kad Europa galėtų įveikti
ekonomikos krizę, jai reikia pažangaus augimo[1], kuriam savo ruožtu
reikia kvalifikuotų žmonių. Europos profesinio mokymo plėtros
centras (CEDEFOP) prognozuoja, kad nekvalifikuotų darbuotojų paklausa
mažės, o kvalifikuotų – augs, tačiau daugiausiai reikės
vidutinės kvalifikacijos darbuotojų[2]. Tokiomis aplinkybėmis labai svarbų
vaidmenį atlieka profesinis mokymas – tai pabrėžta ne viename
nesename Komisijos strateginiame dokumente. Nors politikai profesiniam mokymui
skiria nemažai dėmesio, dar reikia spręsti daug svarbių uždavinių:
didinti jo patrauklumą, stiprinti mokymąsi darbo vietoje, didinti jo
aktualumą darbo rinkoje, plėtoti stipresnes profesinio ir švietimo
orientavimo sistemas, diegti bendrųjų dalykų ir profesijos
mokytojų kvalifikacijos kėlimo sistemas, gerinti mokymosi
rezultatų pripažinimą ir skaidrumą įvairiose šalyse ir
įvairiuose švietimo sistemos sektoriuose. Svarbus vaidmuo sprendžiant šiuos uždavinius,
visų pirma mažinant gebėjimų neatitiktį ir didinant
jaunuolių galimybes įsidarbinti, tenka kokybės užtikrinimui, kad
galiausiai būtų galima nustatyti bendrą profesinio mokymo
meistriškumo koncepciją, palengvinsiančią mokymosi
įvairiose šalyse tarpusavio pripažinimą ir taip
paskatinsiančią judumą ir geresnį atsaką į
ekonomikos ir visuomenės problemas. Tai pirmoji Europos Sąjungos profesinio
mokymo kokybės užtikrinimo pažangos ataskaita, teikiama po 2009 m.
birželio 18 d. priimtos Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos
dėl Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinės
sistemos sukūrimo[3]
(toliau – EQAVET rekomendacija). Joje apibendrinama įgyta patirtis ir
pristatoma Komisijos siūloma būsima veikla EQAVET rekomendacijoje nustatyta
orientacinė sistema, padedanti valstybėms narėms skatinti ir
stebėti nuolatinę profesinio mokymo sistemų gerinimo
veiklą. Sistema turėtų padėti gerinti profesinio mokymo
kokybę, didinti profesinio mokymo politikos raidos skaidrumą ir
nuoseklumą valstybėse narėse ir taip skatinti abipusį
pasitikėjimą, darbuotojų ir besimokančių asmenų
judumą bei mokymąsi visą gyvenimą. Sistemą sudaro keturių etapų
(planavimo, įgyvendinimo, vertinimo ir peržiūros) ciklas; kiekvienam
iš etapų nustatyti kokybės kriterijai ir orientaciniai aprašai[4], taikytini profesinio
mokymo sistemos, paslaugų teikėjų ir kvalifikacijos
suteikėjų lygmeniu. Pagal šią sistemą užtikrinamas sisteminis
požiūris į kokybę ir itin daug dėmesio skiriama
kokybės stebėsenai ir gerinimui derinant vidaus ir išorės
vertinimą, peržiūrą ir kitus gerinimo procesus ir naudojantis
stebėjimo rezultatais bei kokybės analize. Šią sistemą reikėtų
laikyti priemonių rinkiniu, iš kurio skirtingi vartotojai galėtų
pasirinkti tas priemones, kurios jų konkrečiomis aplinkybėmis
yra pačios tinkamiausios. Rodikliai, kuriais siūloma vertinti
profesinio mokymo kokybės gerinimą, yra susiję su tokiais
duomenimis kaip investicijos į bendrųjų dalykų ir
profesijos mokytojų rengimą, įstojusių mokytis,
besimokančių ir mokslus baigiančių moksleivių
skaičius, įgytų gebėjimų panaudojimas darbo vietoje,
nedarbo lygis, pažeidžiamų grupių atstovų dalyvavimas, darbo
rinkos reikmių nustatymo mechanizmai ir prieigos prie profesinio mokymosi
sistemos skatinimo programos. Rekomendacijoje valstybės narės
paragintos parengti nacionalines priemones, kuriomis būtų siekiama
gerinti nacionalinio lygmens kokybės užtikrinimo sistemas, įsteigti
nacionalinius kokybės užtikrinimo informacinius punktus ir dalyvauti
europinio EQAVET tinklo veikloje. 2. Profesinio
mokymo kokybės užtikrinimo sistemos pasiekimai 2.1. Profesinio
mokymo sistemos lygmens kokybės užtikrinimo mechanizmai Sisteminis profesinio mokymo meistriškumas
reiškia, kad reikia nuolatinio įgūdžių ugdymo strategijos, kuria
būtų tikslingai siekiama kokybiškų mokymosi rezultatų,
judumo, savitarpio pripažinimo ir skvarbos, taip pat faktais grindžiamos
politikos, galinčios padidinti sistemos veiksmingumą; be to, tai
reiškia, kad reikia bendradarbiauti, bendrai investuoti ir integruoti
profesinį mokymą į bendrą švietimo sistemą[5]. EQAVET sekretoriato atlikto tyrimo[6] ir išorės
vertinimo[7]
duomenimis, savo kokybės užtikrinimo sistemas sutvirtino daugiau kaip 20
šalių, o EQAVET tiesiogiai prisidėjo prie 14 šalių (BG, CZ, EL,
HU, HR, MT, RO, FYROM, prancūzakalbės BE dalies, ES, IT, LV, LT, SI,
kur vykdomos reformos) nacionalinių sistemų plėtotės.
Dauguma sistemų apima tiek pirminio[8],
tiek tęstinio[9]
profesinio mokymo daugiausiai viešosiomis lėšomis finansuojamas
institucines sistemas. Kai kurios šalys jau turėjo su EQAVET suderintas
sistemas, tad joms neprireikė esminių pokyčių. Šiuo metu dauguma ES nacionalinių
švietimo ir mokymo sistemų jau turi parengusios profesinio mokymo
paslaugų teikėjams taikomus kokybės standartus[10], kurių laikymasis
iš esmės yra būtina finansavimo ir akreditavimo sąlyga ir (arba)
kurių laikytis reikalaujama įstatymais. Beveik visos valstybės narės renka
duomenis, kad padidintų savo sistemų veiksmingumą, ir yra šiuo
tikslu parengusios atitinkamas duomenų rinkimo metodologijas, t. y.
klausimynus ir rodiklius bei parametrus. Vis dėlto tai nereiškia, kad
procesai yra nuolat peržiūrimi ir kad rengiami su pokyčiais
susiję veiksmų planai – iš tyrimų rezultatų matyti, kad tik
trečdalis šalių vykdo reguliarias peržiūras ir rengia
veiksmų planus. Dauguma atvejų valstybės narės paviešina
informaciją apie atliktų vertinimų rezultatus[11]. Kalbant apie rodiklių naudojimą,
šalių praktika gerokai skiriasi. Kai kuriuos rodiklius (pavyzdžiui,
dalyvavimo profesinio mokymo programose ir jų baigimo) naudoja dauguma
valstybių narių, kiti svarbūs su rezultatais susiję
rodikliai, kaip antai įgūdžių pritaikymo darbo vietoje rodiklis
ar per tam tikrą laiką nuo mokyklos baigimo įdarbintų
absolventų dalies rodiklis, naudojami rečiau, nors jie
galėtų suteikti svarbios informacijos apie geresnės atitikties
darbo rinkos reikmėms galimybes. Apskritai būtent šių rodiklių
duomenis gauti sunkiausia. Neseniai atlikto EQAVET nacionalinių
informacinių punktų tyrimo duomenimis, 75 proc.
informacinių punktų laikėsi nuomonės, kad didesnis ES
lygmens bendradarbiavimas būtų naudingas norint atlikti
lyginamąją analizę pagal vieną ar kelis EQAVET rodiklius[12]. Iš to paties tyrimo rezultatų matyti, kad
EQAVET orientaciniai aprašai naudojami 22 pirminio profesinio mokymo
sistemų kokybės valdymo srityje. Išorės vertintojai mini
sunkumus, susijusius su nacionalinių kokybės užtikrinimo
priemonių palyginimu su EQAVET aprašais, nes aprašai yra labai bendro
pobūdžio ir neretai apima aspektus, į kuriuos neatsižvelgiama
rengiant konkrečias kokybės užtikrinimo priemones, tačiau kurie
atspindimi plėtojant ir formuojant profesinio mokymo politiką[13]. Toks globalus
požiūris taip pat padeda perkelti dėmesį nuo priemonių
įvairovės prie kokybės gerinimo kultūros. Kokybiška profesinio mokymo sistema taip pat
sudaro geresnes sąlygas toliau ugdyti įgūdžius, skatinti
judumą ir skvarbą profesinio mokymo ir aukštojo mokslo sistemose.
Maždaug pusė šalių teigia, kad kokybės užtikrinimas jų
profesinio mokymo sistemose įvairiais būdais padeda didinti
prieigą prie aukštojo mokslo: kokybiška profesinė kvalifikacija
pripažįstama kaip įprastinė patekimo į aukštąją mokyklą
sąlyga (pavyzdžiui, IE, NL) arba suteikia dvigubą – bendro
išsilavinimo ir profesinio pasirengimo – statusą (pavyzdžiui, PT).
Tačiau drauge tai verčia atkreipti dėmesį į
faktą, kad daugelyje šalių skvarba tebėra nepasiektas tikslas ir
reikia dėti daug pastangų, kad jis būtų įgyvendintas
praktiškai. Dauguma šalių yra nustačiusios
mechanizmus ir procedūras, kuriais naudojantis nustatomos pirminio mokymo
reikmės, kiek mažiau šalių turi mechanizmus tęstinio mokymo
reikmėms nustatyti[14].
Tačiau norint įvertinti tokių sistemų veiksmingumą,
jų sinergiją su ES įgūdžių panorama[15] ir specialistų
(visų pirma jų organizacijų ir įmonių)
bendradarbiaujamojo ir (arba) patariamojo pobūdžio dalyvavimą[16], reikia išsamios
analizės, nes visi minėti veiksniai yra svarbūs kokybiškos,
mokymosi rezultatais grindžiamos ir darbo rinkos reikmes tenkinančios
kvalifikacijų sistemos aspektai. 2.2. Profesinio
mokymo paslaugų teikėjo lygmens kokybės užtikrinimo mechanizmai Kokybiškas besimokančių asmenų
rėmimas, gerai parengti bendrųjų dalykų ir profesijos
mokytojai, veiksmingas gabaus lyderio vadovavimas – svarbūs veiksniai,
tačiau profesinio mokymo paslaugų teikėjai teikia kokybiškesnes
paslaugas, kai užmezgami strateginiai ryšiai ir regioninio, nacionalinio ir
tarptautinio lygmens bendradarbiavimas su platesne ekonomikos bendruomene[17]. Dauguma šalių jau turi arba šiuo metu
rengia profesinio mokymo paslaugų teikėjams skirtą bendrą
kokybės užtikrinimo sistemą, kuri būtų suderinta su Europos
profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacine sistema. Beveik visos
šalys yra įstatymais nustačiusios paslaugų teikėjų
išorės vertinimą, 22 šalys[18]
reikalauja, kad profesinio mokymo paslaugų teikėjai naudotų
vidaus kokybės užtikrinimo mechanizmus, o šešiose šalyse
(prancūzakalbėje BE dalyje, BG, FR, IT, LT, SK) jų taikymas yra
savanoriškas, bet skatinamas. Dažniausiai naudojama išorės
peržiūros forma – oficialus patikrinimas. Iš esmės šį darbą
atlieka mokyklų inspektoriai, tikrinantys tiek pirminio profesinio mokymo,
tiek bendrojo lavinimo įstaigas. Naudojamos ir kitos išorės vertinimo
formos, tačiau paprastai jos taikomos tęstiniam, o ne pirminiam
profesiniam mokymui. Pavyzdžiui, kai kuriose Vokietijos žemėse
reikalaujama, kad paslaugų teikėjai įgyvendintų
kokybės valdymo sistemas Q2E, EFQM, QZS arba ISO 9001. Maltoje
reikalaujama, kad paslaugų teikėjams būtų atliktas
išorės ekspertų kokybės auditas. Kai kurios šalys turi
specialias kokybės užtikrinimo ar vertinimo agentūras, pavyzdžiui,
Belgijos Flandrijos bendruomenėje veikia Švietimo ir mokymo kokybės
užtikrinimo agentūra, vykdanti veiklą visuose švietimo sektoriuose,
išskyrus aukštąjį mokslą, Danija turi Vertinimo institutą,
kurio kompetencija apima visą švietimo sistemą, Ispanijoje veikia
Nacionalinis švietimo ir mokymo vertinimo institutas. Daugelyje šalių įstatymais
reikalaujama, kad profesinio mokymo paslaugų teikėjai reguliariai
vertintų savo veiklą bei siūlomų mokymo paslaugų
kokybę ir veiksmingumą. BG, HR, CZ, DK, EE, HU, RO, SI ir SK
įstaigos turi teikti privalomas savęs vertinimo ataskaitas ir
padėties gerinimo planus, papildančius išorės vertinimą.
Nors nėra privaloma, savęs vertinimo priemones plačiai naudoja
Austrijos pirminio profesinio mokymo paslaugų teikėjai. Svarbiausia savęs vertinimo priežastis
paslaugų teikėjų lygmeniu – kokybės kultūros
puoselėjimas tiek švietimo sistemoje, tiek mokymo įstaigose.
Teigiamų rezultatų gaunama ir paslaugų teikėjų
atskaitomybės bei valdymo srityse, nes didėja atsakomybė už
kokybiškus rezultatus. Kadangi visų paslaugų teikėjų
veiklos sąlygos yra skirtingos, savęs vertinimas padeda organizacijai
išplėtoti sistemą ir nustatyti priemones, pritaikytas prie
konkrečių aplinkybių ir tikrovės. Valstybės narės taiko
įvairią vidaus peržiūros praktiką. Kai kuriose šalyse
reikalaujama, kad profesinio mokymo paslaugų teikėjai sutelktų
dėmesį į konkrečių veiklos sričių vidaus
peržiūrą. Kitos šalys nepateikia jokių nurodymų, kaip
turėtų būti užtikrinama kokybė, dar kitos yra parengusios
vadovų, metodologijų ir interneto svetainių šiam procesui
paremti[19].
Dalis šalių turi profesinio mokymo paslaugų teikėjų
tarpusavio vertinimo ir savitarpio mokymosi sistemas, dauguma iš kurių yra
grindžiamos europine metodologija, parengta įgyvendinant „Leonardo da
Vinci“ projektą[20]. Apskritai paslaugų teikėjų
lygmeniu aprašais naudojamasi mažiau nei sistemos lygmeniu[21]. Profesinio mokymo
paslaugų teikėjai dažnai dalyvauja akreditavimo[22] ir išorės bei
vidaus vertinimo procesuose, tačiau plačiai naudotis EQAVET ciklu
nėra įprasta. Tai rodo, kad paslaugų teikėjų lygmeniu
galima siekti didesnės pažangos, visų pirma naudojantis multiplikatoriais.
Šiuo tikslu EQAVET projektus būtų galima laikyti gerosios patirties
pavyzdžiais. Pavyzdžiui, įgyvendinant Maltos QA-VET projektą, buvo
parengtos profesinėms mokykloms skirtos rodiklių taikymo gairės;
Olandijos projektas padėjo bendradarbiaujant su profesinio mokymo
paslaugų teikėjais parengti principu „iš apačios į
viršų“ grindžiamą kokybės užtikrinimo sistemą ir
puoselėti kokybės kultūrą[23]. Vienas iš didelių kokybės
užtikrinimo sunkumų – mokymosi darbo vietoje matmuo. Dažnai neužtikrinamas
tinkamas profesijos mokytojų rengimas, neretai pritrūksta bendro
supratimo apie mokymąsi darbo vietoje. EQAVET kriterijai, aprašai ir rodikliai
neapima mokymosi darbo vietoje kokybės užtikrinimo aspektų. Šį
trūkumą bandyta šalinti politiniu lygmeniu, skelbiant Briugės
komunikatą, kuriame dalyvaujančios šalys raginamos iki 2015 m.
parengti bendrą profesinio mokymo paslaugų teikėjams skirtą
kokybės užtikrinimo sistemą, kurią būtų galima taikyti
ir mokymuisi darbo vietoje ir kuri būtų suderinta su EQAVET[24]. EQAVET tinklas jau
subūrė darbo grupę ir šiuo metu rengia atitinkamas gaires. 3. Spręstini
uždaviniai EQAVET tyrimas ir išorės vertinimas rodo,
kad kai kurie EQAVET aspektai yra integruoti į valstybių narių
kokybės užtikrinimo kultūrą. Tačiau siekiant bendros
pozicijos, kuri labai palengvintų kvalifikacijų tarpusavio
pripažinimą ir paskatintų judumą, dar yra kur tobulėti. 3.1. EQAVET
indėlis didinant profesinio mokymo skaidrumą
Kad EQAVET potencialas didinti skaidrumą
– remti tarpusavio pasitikėjimą, tarpvalstybinį judumą ir
mokymąsi visą gyvenimą – dar nėra visapusiškai išnaudotas,
rodo ribota europinių kvalifikacijos ir kompetencijos skaidrumo
užtikrinimo priemonių, pagal kurias daugiausia dėmesio skiriama
mokymosi proceso rezultatams (kokių žinių ir gebėjimų
įgyta) – Europos kvalifikacijų sandaros (EKS)[25], Europos profesinio
mokymo kreditų sistemos (ECVET)[26]
ir „Europass“[27]
– sinergija. Rezultatų kokybė – esminis kriterijus sprendžiant apie
mokymosi kokybę, tačiau į šį aspektą EQAVET sistemoje
neatsižvelgiama: ji neapima kvalifikacijos sandaros, vertinimo ir patvirtinimo
kokybės užtikrinimo, nors Rekomendacijoje nustatyta, kad sistema
turėtų būti taikoma ir kvalifikacijos teikimo lygmeniu. Tai rodo
reikmę sutvirtinti sąsajas su nacionalinio ir Europos lygmens
kvalifikacijų sistemomis. Tarpusavio pripažinimo tvarka nustatyta
profesinio mokymo sistemoje (tarptautiniai kai kurių profesijų
pažymėjimai) ir aukštojo mokslo sistemoje (ENIC ir NARIC tinklai).
Tačiau akivaizdu, kad ši tvarka dar nėra įsigalėjusi. Dar
viena potenciali pažangos sritis – EQAVET ir ECVET sąsajų
stiprinimas. Vienas iš pirminių EQAVET tikslų buvo remti ECVET
sukūrimą. Vis dėlto profesinio mokymo kreditų sistemas yra
parengusios vos kelios šalys (FI, IE, UK, EE, SE, SL ir LU, IT (tik pirminio
mokymo))[28],
ECVET daugelyje šalių dar tik pradėta kurti[29]. Labai svarbus tarpsektorinio judumo švietimo
sistemoje klausimas. Galimybė patekti į aukštojo mokslo sistemą
yra vienas svarbiausių profesinio mokymo patrauklumo elementų,
padedantis siekti šio sektoriaus meistriškumo. Tobulėti šioje srityje dar
yra kur. Europos aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo standartais ir
gairėmis[30]
nustatomi bendri principai, tačiau leidžiama juos įgyvendinti
skirtingomis priemonėmis, šios veiklos beveik nekoordinuojant. Vis
dėlto neseniai surengus kelis bendrus renginius dialogas ir
bendradarbiavimas suaktyvėjo. Europos kvalifikacijų sandaros 3 priede
siūlomi bendri kokybės užtikrinimo principai, taikytini tiek
aukštajam mokslui, tiek profesiniam mokymui, tačiau jie nėra aiškiai
susieti nei su Europos standartais ir gairėmis, nei su EQAVET[31]. Viena iš Europos
suaugusiųjų mokymosi (taigi ir tęstinio profesinio mokymo) darbo
grupės pasiūlytų priemonių – tinkama EQAVET modelio
plėtotė, galbūt daugiau dėmesio skiriant mokymosi
rezultatų kokybei ir siekiant ilgainiui išplėtoti bendrą
mokymosi visą gyvenimą kokybės užtikrinimo sistemą[32]. 3.2. Valdymas EQAVET rekomendacijoje visi suinteresuotieji
subjektai raginami įsitraukti į visus kokybės užtikrinimo ciklo
etapus, tačiau Europos lygmeniu valdymo veikloje daugiausiai dalyvauja tik
pirminio profesinio mokymo sistemos atstovai. EQAVET sekretoriato tyrimo
duomenimis, nacionalinėse valdymo struktūrose juntama reikmė
užtikrinti geresnį ir tvaresnį tam tikrų
suinteresuotųjų subjektų – visų pirma
besimokančių asmenų, aukštojo mokslo įstaigų,
darbdavių ir kitų darbo rinkos dalyvių, taip pat regioninių
ir vietos institucijų – dalyvavimą. EQAVET ne tik padėjo padidinti
nacionalinių profesinio mokymo sistemų kokybę, bet ir palengvino
jų komunikaciją bei tarpusavio mainus ir taip padidino profesinio
mokymo plėtotės nuoseklumą įvairiose šalyse. Taip iš dalies
prisidedama prie bendro tikslo didinti skaidrumą ir valstybių
narių profesinio mokymo politikos plėtotės nuoseklumą. Vis dėlto tai nepadėjo užtikrinti,
kad nacionalinės kokybės užtikrinimo priemonės būtų
lengvai palyginamos, išsamiai dokumentuotos ir atspindėtų EQAVET
struktūrą. Paprastai šalys savo kokybės užtikrinimo sistemose
daro nuorodas į profesinio mokymo paslaugų teikėjų vidaus
ir išorės vertinimus, sisteminio lygmens vertinimą politikos
plėtotės tikslais ir kvalifikacijos sandaros ir suteikimo
nuostatų kokybę. Iš dalies taip yra dėl lankstaus EQAVET
rekomendacijos pobūdžio – šalims ir paslaugų teikėjams leidžiama
patiems pasirinkti priemones ir elementus ir pritaikyti juos savo
reikmėms. Viena vertus, tai padėjo užtikrinti šių priemonių
sklaidą, kita vertus, šalys nesiėmė įgyvendinti bendro
požiūrio į kokybės užtikrinimo priemones ir profesinio mokymo
plėtotę. Naudotis EQAVET kaip nacionalinių
priemonių aprašo pagrindu taip pat gali būti sunku, nes EQAVET
kokybės terminija skiriasi nuo profesinio mokymo sistemos ir paslaugų
teikėjų lygmeniu vartojamos terminijos[33]. Tai neatitinka
nacionalinio lygmens praktikos, kur tokia įprastinė priemonė
kaip patikrinimai gali būti taikoma tiek sistemai, tiek pavieniams
paslaugų teikėjams. 4. Išvados
ir tolesni veiksmai 4.1. Vertinimo
išvados Toliau apibendrinami ataskaitoje aptarti
klausimai. –
EQAVET padėjo puoselėti Europos
šalių profesinio mokymo kokybės kultūrą bei ją
įgyvendinti praktiškai, visų pirma EQAVET tinkle plėtojant
kokybės priemones[34].
–
Tačiau tokios priemonės visų pirma
skirtos instituciniam (mokyklų) paslaugų teikimui (daugiausia
pirminio ir iš dalies tęstinio profesinio mokymo), mažesnis poveikis
daromas mokymuisi darbo vietoje ir neformaliajam mokymuisi (kurie sudaro didžiąją
tęstinio profesinio mokymo dalį, tačiau yra svarbūs ir
pirminio dualinio profesinio mokymo sistemose); –
EQAVET lankstumas bei galimybė rinktis
priemones ir jas pritaikyti savo reikmėms sudarė palankesnes
sąlygas jomis naudotis, tačiau drauge sumažino EQAVET kaip visoms
šalims bendros sistemos ir koncepcijos potencialą. Todėl išryškėja reikmė
stiprinti sąsajas su kitomis europinėmis kokybės užtikrinimo ir
skaidrumo priemonėmis. EQAVET yra orientacinė sistema,
kurią galima lanksčiai naudoti. Būtų galima išnagrinėti,
ar tokia orientacinė sistema reikalinga kokybės kriterijams, aprašams
ir rodikliams nustatyti, jei juos galima naudoti lanksčiai. Būtų
galima atsižvelgti į Europos aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo standartus
ir gaires, be kita ko, į jų taikymo sritį (jais siekiama
institucijų, o ne sistemos kokybės), drauge turint omenyje tam tikrus
šių standartų ir gairių trūkumus. 4.2. EQAVET
sistemos sukūrimas Svarbiausias švietimo ir mokymo kokybės
priemonių tikslas – kokybiški mokymosi rezultatai; tai reiškia, kad
profesinių mokyklų absolventai turėtų įgyti
kokybiškų profesinių ir universaliųjų gebėjimų.
Gebėjimų kokybė neseniai buvo pabrėžta vienoje iš
Suaugusiųjų kompetencijos vertinimo tyrimo (PIAAC) išvadų:
įvairiose šalyse tą pačią kvalifikaciją įgijusių
asmenų gebėjimai buvo labai nevienodi[35]. Didesnis dėmesys kvalifikacijos sandaros
ir suteikimo kokybės užtikrinimui, susiejant juos su EKS, ECVET ir
„Europass“ pažymėjimo priedėliu, galėtų padėti EQAVET
geriau atsižvelgti į neformalųjį profesinį mokymąsi ir
mokymąsi darbo vietoje ir drauge spręsti naujus klausimus, susijusius
su atviraisiais švietimo ištekliais ar atvirais masinio nuotolinio mokymo
kursais bei didinti poveikį skaidrumui ir savitarpio pripažinimui,
atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijoje dėl neformaliojo mokymosi ir
savišvietos rezultatų patvirtinimo išdėstytus principus[36]. Kad EQAVET būtų įgyvendinama
išsamiau, Komisija ketina drauge su atitinkamomis nacionalinėmis valdžios
institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais imtis toliau nurodytų
veiksmų: –
rengti aprašus, rodiklius ir atitinkamas gaires,
skirtus kokybės klausimams ir profesinių mokyklų moksleivių
pakankamam mokymosi rezultatų lygiui užtikrinti. Šiuo tikslu reikia
koordinuoti kitų kokybės užtikrinimo iniciatyvų ir skaidrumo priemonių
įgyvendinimą ir bendradarbiauti su atitinkamomis institucijomis ir
tinklais; –
parengti ir išbandyti politikams ir paslaugų
teikėjams skirtas gaires bei kontrolinius sąrašus, aprašus ir
rodiklius, pritaikytus prie tęstinio profesinio mokymo formų įvairovės
ir mokymosi darbo vietoje ypatumų. Šiuo tikslu reikia bendradarbiauti su
įvairiais suinteresuotaisiais subjektais ir koordinuoti veiklą,
susijusią su suaugusiųjų mokymo(si) kokybe; –
išanalizuoti galimybę parengti europines
nuostatas, kuriomis būtų tarptautiniu mastu didinamas
nacionalinių kokybės užtikrinimo priemonių skaidrumas. Be kita
ko, būtų galima parengti informacinį priedą, kuris
padėtų suprasti profesinio mokymo paslaugų teikėjų nacionalinius
akreditavimo procesus, viešinti bendras EQAVET nuostatas atitinkančios
kokybės užtikrinimo tvarkos rengimo gaires arba, remiantis Europos
aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo registro (EQAR)[37] patirtimi ir
nacionalinėmis sąsajų su EKS ataskaitomis[38], parengti bendrą
profesinio mokymo paslaugų teikėjų akreditavimo formą. Įgyvendindama programą „Erasmus+“,
ES: ·
rems tarpvalstybinį bendradarbiavimą
profesinio mokymo kokybės užtikrinimo srityje, plėtodama
strateginę partnerystę ir sektorių įgūdžių
sąjungas, į kurias įtraukiami patys įvairiausi suinteresuotieji
subjektai, bei aukštojo mokslo ir suaugusiųjų mokymo(si)
tarpsektorinį dialogą kokybės užtikrinimo klausimais; ·
rems tolesnį Europos lygmens dialogą: –
EQAVET tinkle kokybės kultūros
puoselėjimo klausimais, prisidėdama prie darbo grupių veiklos,
seminarų, savitarpio mokymosi veiklos, kurioje dalyvautų profesinio
mokymo kokybės užtikrinimo suinteresuotieji subjektai; –
rengdama pagalbines priemones, pavyzdžiui IT
programas ar vadovus; –
vykdydama novatoriškus projektus kokybės
užtikrinimo gebėjimams didinti ir profesinio mokymo tobulinimui remti. Įgyvendindama programą „Horizontas 2020“,
ES: ·
gerins žinias apie tęstinio profesinio mokymo
ir kitų suaugusiųjų mokymo formų (įskaitant
kokybės užtikrinimo aspektus) viešosios politikos veiksmingumą ES ir
jų suderinamumą su privačių rinkų dinamika. Galiausiai Komisija pažymi, kad kai kurios
šalys siekia pasinaudoti Europos struktūrinių ir investicinių
fondų lėšomis savo profesinio mokymo sistemoms reformuoti.
Įgyvendinant šias iniciatyvas esminis vaidmuo tenka profesinio mokymo
kokybės užtikrinimo stiprinimui. 4.3. Už
EQAVET ribų Piliečiai vis dažniau nepaiso
sistemų ribų – tiek tradicinėje švietimo sistemoje palaipsniui
pereidami iš vieno etapo į kitą, tiek visą gyvenimą
atnaujindami ir plėsdami savo žinias ir gebėjimus. Vis daugiau
mokymosi galimybių nebeatitinka įprastinės švietimo sistemos
klasifikacijos. Besimokantiems asmenims vis dažniau (ir ne be pagrindo)
siūloma patiems spręsti, iš kokių etapų bus sudarytas
jų mokymosi kelias: jie gali rinktis iš įvairių posistemių
elementų ir metodų, be kita ko, naudotis IRT grindžiamais mokymosi
ištekliais, todėl turi būti užtikrinta, kad būtų galima
pasitikėti jų kokybe. Europos kvalifikacijų sandara (EKS)
grindžiamų kokybiškų mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijos
sistemų atsiradimas reiškia, kad reikia apsvarstyti sektorinį
požiūrį į kokybės užtikrinimą ir, jei įmanoma,
nustatyti pagrindinius principus ir gaires, kurie būtų taikomi
įvairiems sektoriams ir kvalifikacijoms. Norint spręsti šiuos
uždavinius, vertėtų aptarti EQAVET klausimus platesniame skaidrumo ir
kokybės užtikrinimo priemonių kontekste. Šiuo metu Komisija
nagrinėja galimybę glaudžiau koordinuoti visas Europos skaidrumo ir
kokybės užtikrinimo priemones ir taip sukurti visapusišką Europos
gebėjimų ir kvalifikacijų erdvę[39]. Šiuo tikslu Komisija ketina imtis toliau
nurodytų veiksmų, kuriais siekiama geresnio Europos bendradarbiavimo
mokymosi visą gyvenimą kokybės užtikrinimo srityje: –
šios ataskaitos klausimais bei dėl
reikmės ir galimybių gerinti įvairių švietimo sistemos
pasektorių kokybės užtikrinimo nuoseklumą bus konsultuojamasi su
suinteresuotaisiais subjektais – tai bus viena būsimų viešų
konsultacijų Europos gebėjimų ir kvalifikacijų erdvės
klausimais, siekiant didesnės ES skaidrumo ir pripažinimo priemonių
sinergijos ir konvergencijos, dalių; –
bus nagrinėjama, kaip EQAVET tikslų
galėtų būti siekiama išsamesniame mokymosi visą
gyvenimą kokybės užtikrinimo kontekste; –
koordinuojant kitų kokybės užtikrinimo
iniciatyvų ir skaidrumo priemonių įgyvendinimą, bus
nagrinėjami praktiniai reikalavimai, susiję su tarpsektorinių
mokymosi visą gyvenimą kokybės užtikrinimo principų ir
gairių plėtote ir galimybėmis atsižvelgti į tam tikrų
posistemių bei nacionalinių aplinkybių ypatumus. [1] Komisijos komunikatas „Stipresnė Europos pramonė
ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti Komunikato dėl pramonės
politikos atnaujinimas“, COM(2012) 582 final, 2012 10 10. [2] CEDEFOP, „Roads to recovery: three skill and labour
market scenarios for 2025“, 2013 m. birželio mėn. [3] OL C155, 2009 7 8, p. 1. [4] Pavyzdžiui, planavimo etapu sistemos lygmens aprašai yra
veiklos gairės: profesinio mokymo sistemos ilgalaikiai ir vidutinio
laikotarpio tikslai, nustatyti konsultuojantis su suinteresuotaisiais
subjektais, stebėsenos siekiai ir rodikliai, mokymosi reikmės. [5] Komisijos tarnybų darbo dokumentas SEC(2012) 375, 2012
11 20, p. 38. [6] EQAVET, „Supporting the implementation of the European
quality assurance reference framework: Results of the EQAVET Secretariat
Survey“, 2012 m., p. 20. Pateikiama EQAVET sekretoriato svetainėje: http://www.eqavet.eu/gns/what-we-do/annual-forum.aspx [7] ICF GHK, Evaluation of implementation of EQAVET Final
report, (toliau – išorės vertinimas), 2013 m. p. 51. [8] „Vocational education and training carried out in the
initial education system, usually before entering working life“ (pagal
CEDEFOP), Terminology of European education and training policy, Luxembourg,
OP, 2008 m. [9] „Education or training after initial education and
training – or after entry into working life […]“, CEDEFOP, idem. [10] EQAVET sekretoriato tyrimas, cit. p. 29. [11] Ibid, p. 68: olandakalbė BE dalis, BG, DK, DE,
EE, IE, ES, LV, LT, NL, AT, PL, RO, SK, FI, SE, UK, HR. [12] EQAVET sekretoriato tyrimas, cit. 5 skyrius. [13] Išorės vertinimas, cit. p. 32. [14] EQAVET sekretoriato tyrimas, cit. p. 61 ir p. 72. [15] Žr. http://euskillspanorama.ec.europa.eu/. [16] Tęstinio profesinio mokymo ir suaugusiųjų
švietimo klausimai nagrinėti keliuose 7BP mokslinių tyrimų
projektuose. Žr. „Adult and continuing education in Europe. Using public
policy to secure a growth in skills“, Europos Komisija, 2013 m. [17] SWD(2012) 375, cit. p. 38. [18] AT, olandakalbė BE dalis, CY, CZ, DK, EE, FI, HU, IE,
LU, LV, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI, UK, HR, IC ir FYROM, EQAVET sekretoriato
tyrimas, cit. p. 24. [19] Išorės vertinimas, cit. p. 25. [20] http://www.peer-review-education.net/
[21] EQAVET sekretoriato tyrimas, cit. p. 104. [22] Terminas „akreditavimas“ šiame dokumente
turėtų būti suprantamas kaip švietimo akreditavimas, o ne kaip
terminas, nurodytas Reglamente (EB) Nr. 765/2008. [23] Žr. http://eqavetprojects.eu/
[24] Žr. Briugės komunikatą dėl glaudesnio
europinio bendradarbiavimo profesinio rengimo ir mokymo srityje, 2010 12 7,
2b strateginis tikslas. [25] 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos
rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą
kvalifikacijų sąrangos kūrimo, OL C 111/01, 2008 5 6. [26] 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos
rekomendacija dėl Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET)
sukūrimo, OL C 155/02, 2009 7 8. [27] Sprendimas Nr. 2241/2004/EB, OL L390/6, 2004 12 31. [28] EQAVET, Serban Iosifescu, Quality assurance procedures
in the processes of certification, curricula setting, accreditation and
training of trainers in European VET systems, 2011 m. [29] CEDEFOP, Trends in VET policy in Europe 2010-12,2012 m.,
p. 59. [30] ENQA, European Standards and Guidelines for Quality
Assurance in the European Higher Education Area, 2005 m. [31] Nors EQAVET dar nebuvo sukurtas, jau veikė bendra
profesinio mokymo kokybės užtikrinimo sistema. [32] „Final report of the Thematic Working Group on quality in
adult learning“. Žr. Suaugusiųjų mokymosi kokybės tyrimą: http://ec.europa.eu/education/adult/doc/qualityannex_en.pdf. [33] Tai išryškina akivaizdų EQAVET ir Europos
standartų ir gairių, taikomų tik instituciniu lygmeniu,
skirtumą. [34] http://www.eqavet.eu –
visų pirma žr. „Kokybės ciklo IT priemonės“. [35] EBPO, Skills Outlook 2013, visų pirma p. 204. [36] Tarybos rekomendacija (2012/C 398/01). [37] Žr. http://www.eqar.eu/. [38] Žr. http://ec.europa.eu/eqf/documentation_en.htm. [39] Komisijos komunikatas „Švietimo persvarstymas.
Investavimas į gebėjimus siekiant geresnių socialinių ir
ekonominių rezultatų“, COM(2012) 669 final, 2012 m.