EUR-Lex Access to European Union law
This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52012DC0717
REPORT FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL Evaluation report on the European Union Crime Prevention Network
KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI Europos Sąjungos nusikalstamumo prevencijos tinklo vertinimo ataskaita
KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI Europos Sąjungos nusikalstamumo prevencijos tinklo vertinimo ataskaita
/* COM/2012/0717 final */
KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI Europos Sąjungos nusikalstamumo prevencijos tinklo vertinimo ataskaita /* COM/2012/0717 final */
KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI
Europos Sąjungos nusikalstamumo prevencijos tinklo vertinimo ataskaita 1. Įvadas Nusikalstamumo prevencija pripažinta svarbia
priemone, padedančia užtikrinti piliečių saugumą. Lisabonos
sutartyje nusikalstamumo prevencija minima kaip vienas kertinių
laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo bei išsaugojimo
akmenų[1].
Nusikalstamumo prevencijos svarba pabrėžta ir Stokholmo programoje.
Joje teigiama, kad „geriausias nusikalstamumo lygio mažinimo būdas – imtis
veiksmingų prevencinių priemonių, įskaitant socialinės
aprėpties skatinimą, vadovaujantis daugiafunkciniu požiūriu,
kuris, be kita ko, apima administracinių priemonių taikymą ir
administracinių institucijų bendradarbiavimo skatinimą;
[Sąjungos] piliečių patirtis yra panaši, ir nusikalstamumas bei
susijęs nesaugumo jausmas daro panašų poveikį jų
kasdieniniam gyvenimui.“ Nors Europoje dar neįprasta rengiant
nusikalstamumo prevencijos priemones naudoti sistemingas nusikalstamumo
prevencijos programų ekonominės naudos analizes arba nusikalstamumo
išlaidų[2]
tyrimus, senesnes šios srities tradicijas puoselėjančiose šalyse
(JAV, JK, Naujojoje Zelandijoje ir Australijoje) atlikti tyrimai rodo, kad
nusikalstamumo prevencija yra naudinga ir kad labai dažnai nusikalstamumo
išlaidos (taip pat išlaidos, patirtos dėl aukoms padarytos
materialinės ir psichologinės žalos) yra didesnės už jo
prevencijos išlaidas. Be to, specializuotos JT įstaigos[3] aktyviai skatina ir remia
laipsnišką perėjimą nuo nusikaltėlių baudimo prie
naujoviškų nusikalstamumo prevencijos metodų. Europos nusikalstamumo prevencijos tinklas
(ESNPT) įkurtas Tarybos sprendimu 2001/427/TVR, panaikintu Tarybos
sprendimu 2009/902/TVR. Pagrindinis 2001 m. gegužės mėn.
Tarybos sprendimo, įkuriančio ESNPT, tikslas buvo remti nusikalstamumo
prevenciją ir numatyti dalijimosi geros nusikalstamumo prevencijos
praktikos pavyzdžiais priemonę. 2009 m. naujajame Tarybos sprendime
nurodytos tokios ESNPT užduotys: ·
sudaryti palankesnes sąlygas nusikalstamumo
prevencijos srities veikėjams bendradarbiauti, palaikyti ryšius ir keistis
informacija bei patirtimi; ·
rinkti, vertinti ir pranešti įvertintą
informaciją, įskaitant nusikalstamumo prevencijos geros praktikos
pavyzdžius; ·
organizuoti konferencijas, visų pirma
metinę geriausios praktikos konferenciją, ir kitus renginius,
įskaitant kasmetinius Europos nusikalstamumo prevencijos apdovanojimus,
skirtus tinklo tikslams pasiekti, ir plačiai dalytis jų rezultatais; ·
prireikus suteikti galimybę Tarybai ir
Komisijai pasinaudoti jo patirtimi; ·
kiekvienais metais per valdybą ir
kompetentingus darbo organus teikti Tarybai savo veiklos ataskaitą.
Tarybos bus prašoma patvirtinti ataskaitą ir ją perduoti Europos
Parlamentui; ·
parengti darbo programą, grindžiamą
aiškiai apibrėžta strategija, kurioje atsižvelgiama į susijusių
nusikalstamumo pavojų nustatymą ir atsaką į juos, bei
šią darbo programą įgyvendinti. Tarybos sprendime taip pat apibūdinta
ESNPT struktūra ir veikimo sistema. Be valdybos, sudarytos iš nacionalinių
atstovų, struktūrai priklauso vykdomasis komitetas, kontaktiniai
atstovai[4]
ir sekretoriatas. Europos Komisija stebėtojos[5] teisėmis dalyvauja
valdybos veikloje ir vykdomojo komiteto posėdžiuose. ESNPT darbo tvarkos
taisyklėse paaiškinta, kaip šie skirtingi organai turėtų
bendradarbiauti vienas su kitu ir su trečiosiomis šalimis. Pagrindiniai ESNPT tikslai patvirtinti
2010 m. gruodžio mėn. valdybos priimtoje ESNPT daugiametėje
strategijoje (iki 2015 m. pabaigos). Joje nustatyta ESNPT misija –
prisidėti prie daugiadalykio ir prevencinio požiūrio į
nusikalstamumą bei nesaugumo jausmą Europoje plėtojimo ir
propagavimo. Todėl pagrindinė tinklo užduotis – remti
europinio, nacionalinio ir vietinio lygmenų politikos formuotojus ir
vykdytojus. Daugiametėje strategijoje taip pat apibrėžta ESNPT
vizija, misija, tikslinės grupės ir strateginiai tikslai, kuriuos jis
turėtų pasiekti per penkerius metus. Pateiktos politinės
gairės, kuriose ypatingas dėmesys skirtas keturių
rūšių veiklai: i) atlikti centro, į kurį gali kreiptis
ESNPT tikslinės grupės, funkciją; ii) skleisti nusikalstamumo
prevencijos žinias; iii) remti nusikalstamumo prevenciją nacionaliniu bei
vietiniu lygmenimis ir iv) plėtoti ES politiką ir strategijas,
susijusias su nusikalstamumo prevencija. Nustatytos tokios ESNPT tikslinės
grupės: i) vietinio lygmens politikos formuotojai ir vykdytojai; ii)
nacionalinio lygmens politikos formuotojai ir vykdytojai; iii) atitinkamos ES
ir tarptautinės agentūros, organizacijos, darbo grupės ir kt.
Metinėse darbo programose nustatyta daugiau konkrečių prioritetų.
Šiuo metu ESNPT gauna finansinę
paramą pagal ISEC programą[6]:
laikotarpiui nuo 2011 m. vidurio iki 2014 m. vidurio jam skirta
845 000 eurų dotacija. Pagal 2009 m. Tarybos sprendimo 9
straipsnį, iki 2012 m. lapkričio 30 d. Komisija turi
pateikti Tarybai tinklo veiklos vertinimo ataskaitą, kurioje daugiausia
dėmesio būtų skirta tinklo ir jo sekretoriato darbo
veiksmingumui, tinkamai atsižvelgiant į tinklo bei kitų
suinteresuotųjų subjektų sąveiką. Stokholmo programoje Europos Vadovų
Taryba paragino Komisiją pateikti pasiūlymą įkurti Nusikalstamumo
prevencijos stebėsenos centrą, „[kurio] užduotys bus rinkti,
analizuoti ir platinti žinias (ir statistinius duomenis) apie
nusikalstamumą, įskaitant organizuotą nusikalstamumą, bei
nusikalstamumo prevenciją, padėti valstybėms narėms bei ES
institucijoms, kai jos imasi prevencinių priemonių ir keičiasi
geriausios praktikos pavyzdžiais, ir skatinti jas tai daryti. Nusikalstamumo
prevencijos stebėsenos centro veikla turėtų būti vykdoma
remiantis Europos nusikalstamumo prevencijos tinklo atliekamu darbu ir jo
įvertinimu. Šio centro veikla turėtų apimti arba pakeisti
EUCPN veiklą, jo sekretoriatas turėtų būti įsteigtas
kurioje nors iš veikiančių Sąjungos agentūrų ir veikti
kaip atskiras vienetas.“ Stokholmo programoje numatyta, kad
pasiūlymas turėtų būti pateiktas ne vėliau kaip iki
2013 m. Taigi, šiame dokumente vertinamas per
pastaruosius dvejus su puse metų atliktas darbas ir pateikiama
rekomendacijų dėl ateities, pavyzdžiui, svarstomos Nusikalstamumo
prevencijos stebėsenos centro įsteigimo galimybės. 2. Išorės vertinimas Siekiant gauti daugiau duomenų, kuriais
būtų remiamasi toliau plėtojant ESNPT, per pirmuosius
2012 m. mėnesius atliktas ESNPT išorės vertinimas[7]. Išorės vertinime
nagrinėti įvairūs ESNPT veiklos aspektai, pavyzdžiui, per
pastaruosius dvejus su pusę metų pasiekti rezultatai, organizavimas
ir valdymas, ir išdėstytos kelios plėtros galimybės. Išorės vertinime padaryta išvada, kad
apskritai ESNPT veikia palyginti gerai ir padarė nemenką pažangą
siekdamas 2009 m. Tarybos sprendime ir 2010–2015 m. daugiametėje
strategijoje nustatytų tikslų. 2009 m. priėmus Tarybos
sprendimą ir ėmusis tolesnės veiklos, ESNPT strategija ir
tikslinės grupės tapo daug aiškesnės. Tinklas sutvirtėjo ir
tapo profesionalesnis, ypač įsteigus naująjį
sekretoriatą, kuris teikia taip reikalingą paramą tinklo
veiklai. Palyginti su padėtimi, buvusia atliekant
pastarąjį tyrimą[8],
ištaisyta nemažai trūkumų, ESNPT veikla tapo tikslingesnė,
pagerėjo rezultatų kokybė ir kiekybė. Pavyzdžiui, nuo
2012 m. ESNPT sekretoriatas rengia teminius dokumentus. Pirmasis
dokumentas „Sportas, mokslas ir menas užtikrinant vaikų bei jaunimo
nusikalstamumo prevenciją“ buvo pagrįstas pirmininkavusių
valstybių narių trejeto atliktu darbu. 2012 m. birželio
mėn. ESNPT sekretoriatas paskelbė pirmąjį semestrinį
leidinį „European Crime prevention monitor“, kuriame, remiantis
įvairių šaltinių statistika, tyrimais ir ataskaitomis,
pateikiama informacija apie nusikalstamumo padėtį ir nusikalstamumo
tendencijas. Šių ataskaitų tikslas – pateikti trumpą,
esminę, tačiau kartu ir atrankinę nusikalstamumo padėties
ir jo prevencijos tendencijų apžvalgą. Tikslinės grupės –
vietiniai, nacionaliniai ir europiniai politikos kūrėjai bei
vykdytojai. Be to, suinteresuotųjų
subjektų duomenų bazės kūrimas, naujos formos
informacinis biuletenis, pokalbiai pasauliniais klausimais prie kavos
puodelio per valdybos posėdžius ir suinteresuotųjų
subjektų atsiliepimų tyrimo skelbimas – visos šios naujos
iniciatyvos padeda nusikalstamumo prevencijos srities veikėjams geriau
bendradarbiauti, palaikyti ryšius, keistis informacija ir patirtimi
(pavyzdžiui, neseniai Bulgarija priėmė nacionalinę
nusikalstamumo prevencijos strategiją, daugiausia pagrįstą ESNPT
informacija). Per ESNPT valdybos posėdžius vis dažniau svarstomi ne
procedūriniai, o esminiai klausimai. Dėl Europos nusikalstamumo
prevencijos apdovanojimų varžosi vis daugiau valstybių
narių. Kita esminė veikla – 18 mokslinių
tyrimų projektų, kurie nuo 2009 m. remti pagal ESNPT darbo
programas. Šių projektų sritys: smurto namuose prevencija,
atkuriamasis teisingumas, ekonominių nusikalstamumo išlaidų
sąmatų rengimas, administracinių kovos su organizuotu
nusikalstamumu priemonių rengimas, jaunimo recidyvo mažinimas,
tarpininkavimas sprendžiant kaimyninių šalių ginčus,
socialinės įtraukties skatinimas, Bendrijos konfliktų valdymo
geros praktikos plėtojimas ir kt. Su visų projektų rezultatais
galima susipažinti ESNPT interneto svetainėje. 2008 m. atlikta daug sisteminių
nusikalstamumo prevencijos iniciatyvų ir veiklos peržiūrų.
Tačiau pirmąkart sisteminė peržiūra paskelbta tik
2012 m. gegužės mėn.: Danijos nusikalstamumo prevencijos tinklas
ESNPT interneto svetainėje paskelbė sisteminę rizikos
grupėms priklausančio jaunimo auklėjimo ir laisvalaikio užsiėmimų
veiksmingumo peržiūrą. Nepaisant techninių ESNPT interneto
svetainės apribojimų, parengta tobulesnė internetinė
geros praktikos duomenų paieškos bazė, pateikiama naujausia informacija
apie nusikalstamumo prevencijos strategijas ir priemones. Tačiau atliekant išorės
vertinimą nustatyti ir tam tikri trūkumai: 1) atliekant
vertinimą nenustatyta, kad ESNPT veikla visada susijusi su ES ir
valstybių narių nusikalstamumo prevencijos prioritetais; 2) paprastai
ESNPT rezultatai yra geri ir naudingi, tačiau būtų galima dar
labiau juos pritaikyti prie tikslinių grupių poreikių; 3)
paprastai ESNPT labiau pavyksta pasiekti nacionalinio ar ES lygmens, o ne
vietines tikslines grupes (nors minėti teminiai dokumentai ir leidinys
„European Crime Prevention Monitor“ yra skirti būtent nacionalinio ir
vietinio lygmens politikos vykdytojams); 4) daug nusikalstamumo prevencijos
projektų, remiamų pagal ISEC programą, vykdoma nedalyvaujant
ESNPT ar netgi be jo žinios; 5) veiksmingumas smarkiai priklauso nuo rotacijos
tvarka pirmininkaujančių valstybių narių gebėjimo
vadovauti ESNPT; 6) neįgyvendintas tikslas svarbiausius dokumentus
interneto svetainėje pateikti įvairiomis ES kalbomis, kad
padidėtų skaitytojų ratas, ir pateikti suinteresuotiesiems
subjektams, ypač vietos lygmens, papildomų dokumentų; 7) panašu,
kad daugelio kontaktinių atstovų veikla neduoda papildomos naudos
ESNPT, nepadeda informuoti apie tinklą, be to, daugybė valstybių
narių neturi kontaktinių atstovų; 8) ESNPT veikla gana kukliai
finansuojama, jo veikla ir rezultatai proporcingi finansiniam indėliui; 9)
reikia dėti daugiau pastangų, kad apie ESNPT būtų žinoma
daugiau. 3. ESNPT vaidmuo Didžiąją pastarojo dešimtmečio
dalį ESNPT kurtas be stipraus ES teisėkūros pagrindo. ES
kompetencija nusikalstamumo prevencijos srityje buvo ribota[9], o tie įgaliojimai,
kuriuos ji turėjo, daugiausia buvo susiję su organizuotu
nusikalstamumu. Lisabonos sutartimi atlikus Europos Sąjungos sutarties (ES
sutartis) ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)
pakeitimus, ES suteiktas didesnis vaidmuo nusikalstamumo prevencijos srityje.
Tai rodo Sutarties dėl Europos
Sąjungos veikimo (SESV) suvestinės redakcijos
84 straipsnis, kuriame nustatyta, kad Europos Parlamentas ir Taryba,
spręsdami pagal įprastą teisėkūros
procedūrą, „gali nustatyti priemones valstybių narių
veiksmams nusikaltimų prevencijos srityje skatinti ir remti, išskyrus
valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų
nuostatų derinimą“. Apskritai galima pasakyti, kad per
pastaruosius metus ES vaidmuo nusikalstamumo prevencijos srityje sustiprintas
įvairiais būdais, pavyzdžiui, imantis įvairių
iniciatyvų padėti valstybėms narėms kovoti su nusikalstama
veikla[10].
Nusikaltimams vis dažniau peržengiant valstybių sienas ir nykstant[11] skirtumui tarp organizuoto ir
turtinio nusikalstamumo, būtina sukurti veiksmingą ES sistemą,
kad nusikalstamumo prevencijos pastangos visais lygmenimis būtų
vaisingesnės. Nors nusikalstamumo lygis Europoje mažėja
jau daugelį metų[12],
yra požymių, kad dabar kai kuriose ES valstybėse narėse[13] tendencija – priešinga,
galbūt, dėl ekonomikos nuosmukio[14].
Be to, ES piliečiams didelį susirūpinimą tebekelia saugumo
problemos[15].
Todėl nusikalstamumo prevencija ir bendradarbiavimas ES lygmeniu siekiant
ją remti tebėra vienas iš pagrindinių ESNPT suinteresuotųjų
subjektų ir apskritai ES piliečių prioritetų[16]. Taigi, tolesnio ESNPT plėtojimo
pagrindas tebėra svarus. 4. Tolesnė ESNPT plėtotė Šiame skirsnyje pateikiama rekomendacijų,
kaip ištaisyti per išorės vertinimą nustatytus trūkumus.
Ypatingo dėmesio vertos dvi iš jų: pirma rekomendacija – spręsti
informavimo apie ESNPT klausimą[17]
ir, antra rekomendacija, susijusi su pirmąja, – geriau suderinti ESNPT veiklą
su ES lygmeniu sutartais prioritetais, pavyzdžiui, užtikrinant
sąveiką su kitomis iniciatyvomis ir įstaigomis. Tai
padėtų geriau nukreipti veiklą ir įgyti patirties
konkrečiose nusikalstamumo srityse, dėl to bendradarbiavimas vietiniu
ir ES lygmeniu būtų naudingesnis ir tokiu būdu taip pat
būtų sprendžiamas nepakankamo informavimo klausimas. 4.1. Kokie reikalingi pagrindiniai
ESNPT pokyčiai? Pirma, būtų galima imtis tam
tikrų priemonių ESNPT rezultatams pagerinti ir jo poveikiui bei
papildomai naudai padidinti. (1)
ESNPT turėtų sistemingiau derinti savo
prioritetus su sutartais ES prioritetais, įskaitant prioritetus,
nustatytus Vidaus saugumo strategijoje, ES politinio ciklo ir kitose saugumo
iniciatyvose, patvirtintose ES valstybių narių (pavyzdžiui,
organizuoto nusikalstamumo prevencijai ir kovai su juo[18] būtų galima labiau
išnaudoti akivaizdžius ryšius tarp ESNPT ir administracinio metodo[19] neoficialaus kontaktinių
atstovų tinklo). (2)
ESNPT turėtų aktyviau prisidėti
prie ES ir valstybių narių nusikalstamumo prevencijos politikos
kūrimo (ši nuostata susijusia su pirmąja). Šiuo metu ESNPT
indėlis ES lygmeniu tebėra mažas. (3)
Strategiškesnis požiūris į ESNPT veiklos
sričių nustatymą ir didesnį jo indėlį į ES
bei valstybių narių politikos kūrimą turėtų
būti remiamas vėliau nustatant observatorinio stebėjimo
funkciją[20].
Žinių apie nusikalstamumo prevenciją ES lygmeniu bazė pirmiausia
turėtų būti gerinama naudojant turimus duomenis (pvz., Europolo
ir Eurostato), kartu išvengiant jau taikomų iniciatyvų dubliavimo. (4)
Tokiai stebėjimo veiklai paremti ESNPT
turėtų ir toliau bendradarbiauti[21] su Eurostatu bei kitomis
įstaigomis, kad ES lygmeniu būtų pateikiama geresnė
statistinė informacija ir kartu išvengiama jau vykdomos ar numatytos
veiklos dubliavimo. (5)
ESNPT turėtų plėtoti savo
veiklą, kad galėtų geriau tenkinti pagrindinių
suinteresuotųjų subjektų poreikius, jei tam yra pakankamai
lėšų. Šiuo atžvilgiu svarbus vaidmuo tenka ESNPT sekretoriatui.
Valstybės narės taip pat turėtų aktyviau prisidėti
prie ESNPT darbo (pvz., reguliariau pateikdamos duomenų arba pasidalydamos
geriausios praktikos pavyzdžiais), taip užtikrindamos geresnės
kokybės paslaugas. (6)
Vienas pagrindinių ESNPT prioritetų
turėtų būti parengti gerosios praktikos medžiagą
regioninio ir vietinio lygmens nusikalstamumo prevencijos politikos vykdytojams.
Medžiaga taip pat turėtų būti rengiama jų prašymu. Ar ESNPT
gali medžiagą parengti, priklauso nuo stipresnio politikos vykdytojų
bendradarbiavimo ES lygmeniu ir tinklo gebėjimo paversti rezultatus,
pasiektus bendradarbiavimo ir kitos veiklos (pvz., Europos nusikalstamumo
prevencijos apdovanojimų) srityse, naudinga medžiaga. (7)
Apžvelgiamu laikotarpiu ESNPT užmezgė glaudesnius
santykius su keliomis kitomis institucijomis. Šiuo atžvilgiu pirmenybė
turėtų būti teikiama Eurostatui, CEPOL (dėl galimybės
padidinti ESNPT gebėjimą pasiekti vietinio lygmens politikos
vykdytojus) ir Europolui (dėl Europolo vaidmens padedant nustatyti
būsimus kovos su organizuotu nusikalstamumu uždavinius ir prioritetus). (8)
ESNPT interneto svetainės
turinys, dizainas ir patogumas turėtų būti pagerinti,
pageidautina, sukuriant naują interneto svetainę, nes panašu, kad
techninės galimybės dabartinę svetainę labiau pritaikyti
prie naudotojų poreikių jau išsemtos. Antra, nors po 2009 m. Tarybos sprendimu
atliktų pakeitimų ESNPT organizavimas ir valdymas
sustiprėjo, būtų galima šias sritis patobulinti imantis kai
kurių priemonių. (1)
Smarkiai tebesiskiria rotacijos tvarka
pirmininkaujančių valstybių narių gebėjimas vadovauti
ESNPT ir vadovavimo veiksmingumas. Pirmininkavimas tinklui
rotacijos tvarka tebėra svarbus iš esmės dėl to, kad ES
valstybės narės jaustų už jį atsakomybę, todėl
pirmininkavimui jos turėtų skirti pakankamai išteklių.
Sekretoriatas turėtų aktyviai padėti planuoti ir
įgyvendinti prioritetus. (2)
Be to, turėtų būti išsamiau
apibrėžtas nacionalinių atstovų (ESNPT valdybos narių)
vaidmuo, ypač susijęs su ESNPT rėmimu jų šalyse. Per
pastarąjį dešimtmetį prie ES prisijungusių valstybių
narių nacionaliniai atstovai tebežengia ilgu mokymosi įtraukti
nusikalstamumo prevenciją į bendrą saugumo politiką keliu.
Jiems ESNPT pirmiausia – naudingas informacijos ir įkvėpimo šaltinis.
Dauguma kitų valstybių narių turi didelę patirtį
nusikalstamumo prevencijos srityje ir kai kurios iš jų aktyviai ja
dalijasi. Vis dėlto ESNPT sėkmė itin priklauso nuo aktyvaus visų
nacionalinių atstovų indėlio į tinklo veiklą per ESNPT
valdybos posėdžius ir po jų. (3)
Turėtų būti aiškiau apibrėžtas
ESNPT valdybos stebėtojų vaidmuo: reikėtų nustatyti
a) kam turėtų būti suteiktas šis statusas ir b) tolesnį
statuso suteikimą sąlygoti jų dalyvavimu valdybos
posėdžiuose. (4)
Kadangi mažai požymių, kad ESNPT kontaktiniai
atstovai duoda papildomos naudos remdami tinklą ir jo veiklą,
jų vaidmuo turėtų būti persvarstytas[22] ir bent geriau
apibrėžtas, pavyzdžiui, užtikrinant, kad visos valstybės narės
paskirtų kontaktinius atstovus, kurie vėliau turėtų
įsijungti į aktyvų nusikalstamumo prevencijos politikos
vykdytojų tinklą, glaudžiai susijusį su ESNPT darbu. Arba
būtų galima išvis atsisakyti ESNPT kontaktinių atstovų
idėjos ir juos pakeisti, pvz., mokslininkų, kurie konkrečiais
atvejais galėtų įnešti mokslinį indėlį į
ESNPT veiklą, tinklais. (5)
Tyrimai rodo, kad apskritai ESNPT sekretoriatas
tinkamai remia tinklą, nors jo gebėjimai riboti (3 visą
dieną dirbantys darbuotojai). Sekretoriato įsteigimas – veikiausiai
pats svarbiausias struktūrinis pokytis, padėjęs pagerinti
visą tinklo veiklą. Stipresnis sekretoriatas padėtų
toliau plėtoti ESNPT. 4.2. ESNPT, palyginti su Stokholmo
programoje numatytu Nusikalstamumo prevencijos stebėsenos centru Nors ES nėra tiksliai apibrėžta
„stebėsenos centro“ sąvoka, visuotinai pripažinta, kad bendros
pagrindinės Europos stebėsenos centrų (ar panašių
organizacijų) užduotys ir veiklos sritys yra bent tokios: 1. reguliariai rinkti,
stebėti, analizuoti, aiškinti ir platinti tam tikros politikos srities
duomenis visiems skirtingų šalių suinteresuotiesiems
subjektams, kad ES ir jos šalys galėtų susidaryti bendrą
vaizdą apie padėtį, priemones ar veiklą atitinkamose
jų kompetencijos srityse; 2. nustatyti naujas
tendencijas ir geriausios praktikos pavyzdžius valstybėse narėse,
neretai remiantis bendrais pagrindiniais rodikliais, kad būtų
galima atlikti tam tikro masto skirtingų valstybių narių
palyginimą; 3. rengti techninius
dokumentus, ataskaitas, tyrimus ir kitus raštus, kurių tikslas –
platinti informaciją tikslinėms grupėms, pavyzdžiui,
sprendimų priėmėjams, mokslininkams, politikos vykdytojams ir
plačiajai visuomenei; 4. skatinti suinteresuotuosius
subjektus jungtis į tinklą ir keistis nuomonėmis, sukuriant
darbo grupes, forumus ir (arba) rengiant posėdžius. Šiuo metu ESNPT būdingi tik užuomazginiai
stebėsenos centro požymiai. Be jau pateiktų konkrečių
išvadų ir rekomendacijų, išorės vertinime nagrinėtos
įvairios bendresnės ESNPT plėtotės galimybės: status
quo, ESNPT stiprinimas, Europos nusikalstamumo prevencijos stebėsenos
centro įsteigimas ir ESNPT paleidimas. 1 galimybė. Status quo Jei padėtis liktų tokia, kokia
dabar, veikiausiai ESNPT galėtų ir toliau pakankamai gerai veikti.
Tačiau tai taip pat reikštų, kad nustatyti trūkumai
nebūtų ištaisyti ir kad nebūtų išnaudota visa papildoma
ESNPT nauda, kurią jis duotų, jei pateisintų visus 2009 m.
sprendime išreikštus lūkesčius. Dėl to pagrindiniai
suinteresuotieji subjektai galėtų prarasti susidomėjimą
tinklu, o tai savo ruožtu nuvestų iki 4 galimybės – ESNPT paleidimo.
Dėl šių ir kitų priežasčių, kurios minimos kalbant
apie 4 galimybę, 1 galimybė nerekomenduojama. 2 galimybė. ESNPT + Siekiant įtvirtinti iki šiol
padarytą pažangą ir sudaryti sąlygas toliau palaipsniui
plėtoti tinklą laikantis 4.1 dalyje išvardytų
rekomendacijų, reikėtų sustiprinti ESNPT gebėjimus
įgyvendinti pagrindinių suinteresuotųjų subjektų
prioritetus, sustiprinant sekretoriatą ir imantis įvairių
priemonių informavimui apie tinklą didinti. Tai būtų
įmanoma pasiekti skiriant dvigubai daugiau išteklių, kurių dabar
yra itin mažai – tinklo biudžetas vis tiek būtų gana menkas,
palyginti su panašių tinklų biudžetais. Papildomas išlaidas
galėtų sudaryti i) sekretoriato išplėtimas (maždaug 360 000
eurų = 180 000 eurų už 2 papildomus darbuotojus x 2 metus), ii)
interneto svetainės sukūrimas ir priežiūra (150 000
eurų 2 metus) ir iii) kontaktinių atstovų vaidmens stiprinimas
ir jungimasis į tinklą arba mokslininkų tinklų kūrimas
(pvz., 2 posėdžiai per metus x 2 = 100 000 eurų). Iš viso ESNPT
išlaidos sudarytų apie 600 000 eurų per metus, arba
1,2 mln. eurų per dvejus metus. Jas reikia lyginti su dabartiniu
finansavimo lygmeniu (apie 300 000[23]
eurų per metus). 3 galimybė. Europos nusikalstamumo
prevencijos stebėsenos centras Įsteigus visateisį stebėsenos
centrą, ESNPT galėtų geriau stebėti ir analizuoti
nusikalstamumo prevencijos tendencijas. Tačiau tokie duomenys
aktualūs pagrindiniams nacionalinio lygmens suinteresuotiesiems subjektams,
o regioninio ir vietinio lygmenų suinteresuotuosius subjektus daugiausia
domina mokymasis iš geriausios praktikos pavyzdžių ir kitų šiuo metu
ESNPT vykdomos veiklos rezultatų. Vertinant papildomą stebėsenos
centro naudą taip pat reikia atsižvelgti į jo išlaidas, kurių
būtų gerokai daugiau nei pasirinkus 2 galimybę. Atskaitos tašku
imant apytikres 2 galimybės įgyvendinimo išlaidas (1,2 mln.
eurų), papildomą reikiamą finansavimą galėtų
sudaryti i) papildomi 2 sekretoriato darbuotojai, kurie padėtų
koordinuoti stebėsenos centro duomenų rinkimą ir
analizavimą (180 000 eurų x 2 metus = 360 000 eurų) ir
ii) kontaktiniams atstovams skirtos dotacijos duomenims rinkti (vidutiniškai
25 000 eurų per metus vienai valstybei narei x 2 metus =
1,4 mln. eurų). Iš viso išlaidos siektų apie 3 mln.
eurų per dvejus metus. Rizika taip pat didesnė dėl gana
didelių išlaidų ir kartu dėl krypties pakeitimo, kuris
nebūtinai vienodai naudingas visiems suinteresuotiesiems subjektams. 4 galimybė. ESNPT paleidimas ESNPT paleidimui pritariama itin mažai. ESNPT
daugelio vertinamas kaip valstybėms narėms vis naudingesnis tinklas,
ypač po 2009 m. Tarybos sprendimo priėmimo. Tinklą paleidus,
sumažėtų ES ir valstybių narių gebėjimas remti
nusikalstamumo prevenciją ir būtų sunkiau valstybes nares ir
kitus suinteresuotuosius subjektus sudominti parama naujoviškų ir
pažangių nusikalstamumo prevencijos metodų (papildančių
įprastas teisėsaugos priemones) paieškai ir taikymui. Daugiausia
prarastų valstybės narės, kurių nusikalstamumo prevencijos
politika dar tik užuomazgoje. Kadangi ES lygmens bendradarbiavimo
nusikalstamumo prevencijos srityje pagrindas tebėra svarus, tokia
veiksmų kryptis neatitiktų pagrindinių suinteresuotųjų
subjektų poreikių. Be to, dėl gana mažų ESNPT veiklos išlaidų
sutaupyta būtų nedaug. 5. Baigiamosios pastabos ESNPT įrodė, kad tampa vis
naudingesne paramos ES bei nacionalinio lygmens politikos kūrėjams
priemone ir turi didelį potencialą duoti papildomos naudos vietiniu
lygmeniu. Kadangi rezultatai gerėja, Komisija neabejoja, kad ESNPT ir
vėliau prisitaikys prie naujų uždavinių. Dėl 4.2 dalyje išvardytų
priežasčių ir teigiamos pastarųjų dvejų metų
raidos (jei bus atsižvelgiama į 4.1 dalies rekomendacijas) Komisija mano,
kad įsteigti Nusikalstamumo prevencijos stebėsenos centrą
remiantis ESNPT pavyzdžiu arba jį papildant kol kas nėra nei
skubu, nei politiškai ar finansiškai pageidautina artimiausiu metu. Todėl pirmenybė teikiama ESNPT
stiprinimui (ESNPT +), visų pirma skiriant daugiau išteklių
sekretoriatui, nes taip ESNPT galėtų
daugiausia pastangų dėti, kad įtvirtintų iki šiol
padarytą pažangą ir toliau gerintų veiklą, laikydamasis 4
dalyje ir išorės vertinime pateiktų rekomendacijų. Ypač
daug pastangų reikia dėti, kad būtų daugiau žinoma apie jo
veiklą ir kad jo veiklos rezultatai būtų iniciatyviai perduodami
suinteresuotiesiems subjektams. ESNPT būdingi užuomazginiai
stebėsenos centro požymiai, tačiau ilgainiui jo gebėjimai
galėtų sustiprėti. Preliminarus šios srities darbas jau
pradėtas pagal dabartinį ISEC lėšomis finansuojamą
dotacijos susitarimą. Palaipsnės ESNPT plėtotės
išlaidos siektų maždaug 1,2 mln. eurų per dvejus metus nuo
dabartinės veiklos dotacijos galiojimo pabaigos (2014 m. vidurys).
Valstybės narės gali nuspręsti ESNPT finansuoti pačios arba
skirti bendrą finansavimą pagal ISEC finansavimo programą (kaip
veiklos dotaciją). Nesvarbu, ar ateityje bus pateiktas
finansinės paramos pagal ISEC programą prašymas, būsima ESNPT
plėtotė turėtų būti derinama su tvirtesniu visų
ES valstybių narių įsipareigojimu aktyviai remti ESNPT
darbą. Komisija mano,
kad reikėtų sudaryti sekretoriato remiamą ESNPT valdybos
narių darbo grupę, kuri apsvarstytų šios ataskaitos 4 dalyje ir
išorės vertinime pateiktas rekomendacijas ir imtųsi reikiamų
priemonių. Komisija rekomenduoja 2016 m.
įvertinti per kitus trejus metus (2013–2015 m.) ESNPT atliktą
darbą. Tais metais galėtų būtų vėl įvertinta
Nusikalstamumo prevencijos stebėsenos centro įsteigimo nauda.
Komisija nekantriai laukia šia ataskaita pagrįstų debatų
dėl tolesnės ESNPT plėtotės, visų pirma su kitomis ES
institucijomis ir valstybėmis narėmis. [1] Lisabonos sutarties 2 straipsnyje nustatyta:
„Sąjungos tikslas – skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų
gerovę. Sąjunga savo piliečiams siūlo vidaus sienų
neturinčią laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje
laisvas asmenų judėjimas užtikrinamas kartu taikant atitinkamas
išorės sienų kontrolės, prieglobsčio suteikimo, imigracijos
ir nusikalstamumo prevencijos bei kovos su juo priemones“,
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2007:306:FULL:LT:PDF. [2] Tai išlaidos, patirtos dėl smurto (Corso, Mercy,
Simon, Finkelstein & Miller, 2007 m.) arba seksualinio smurto (Miller,
Taylor & Sheppard, 2007 m.), dėl nusikaltimų, susijusių su
alkoholio vartojimu (Miller, Levy, Cohen & Cox, 2006 m.; Miller, Levy, Spicer
& Taylor, 2006 m.), nusikaltimų baimės (Dolan & Peasgood,
2007 m.), nusikaltimų tam tikrose valstybėse (Aos et al., 2001
m.) ir dėl psichinės sveikatos priežiūros (Cohen & Miller,
1998 m.). [3] Jungtinių
Tautų informacinis nusikalstamumo ir teisingumo tinklas, Tarptautinio
nusikalstamumo prevencijos centras, Narkotikų kontrolės ir
nusikalstamumo prevencijos biuras (http://www.uncjin.org/index.html). [4] Pagal Tarybos sprendimo 6 straipsnį kontaktiniai
atstovai padeda nacionaliniams atstovams tinkle keistis nacionaline informacija
ir patirtimi nusikalstamumo prevencijos srityje. [5] Šiuo metu yra 5 stebėtojai, atstovaujantys
Kroatijai, ES agentūroms (Europolui, ENNSC), Europos Komisijai ir Tarybos
sekretoriatui. Stebėtojai gali dalyvauti ESNPT valdybos veikloje,
tačiau neturi balsavimo teisės. [6] Europos Komisijos finansinės paramos nusikalstamumo
prevencijai ir kovai su juo programa,
http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/financing/fundings/security-and-safeguarding-liberties/prevention-of-and-fight-against-crime/index_en.htm. [7] Vertinimą atliko Strategijos
ir vertinimo paslaugų centras (SVPC). Tyrimas paskelbtas HOME GD interneto svetainėje http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/organized-crime-and-human-trafficking/crime-prevention/index_en.htm. [8] 2008–2009 m. SVPC atliktas ESNPT vertinimas,
http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/organized-crime-and-human-trafficking/crime-prevention/docs/evaluation_of_eucpn_final_report_(cses_11_03_09).pdf. [9] Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos
steigimo sutarties 2 straipsnyje nustatytas tikslas „puoselėti ir
plėtoti Sąjungą kaip laisvės, saugumo ir teisingumo
erdvę, kurioje laisvas asmenų judėjimas užtikrinamas kartu
taikant atitinkamas išorės sienų kontrolės, prieglobsčio
suteikimo, imigracijos ir nusikalstamumo prevencijos bei kovos su
juo priemones“. 29 straipsnio antroje pastraipoje nurodyta, kad „[to tikslo
siekiama] užkardant organizuotą ir kitokį
nusikalstamumą, ypač terorizmą, prekybą žmonėmis ir
nusikaltimus prieš vaikus, neteisėtą prekybą narkotikais bei
ginklais, korupciją bei sukčiavimą ir kovojant su jais
[...],
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/lt/oj/2006/ce321/ce32120061229lt00010331.pdf. [10] Nusikalstamumo prevencijos nuostatos įtrauktos į
2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą
2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir
aukų apsaugos (18 str.) ir į Direktyvą 2011/93/ES dėl kovos
su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir
vaikų pornografija (23 str.). 2012–2016 m. Prekybos žmonėmis
panaikinimo ES strategijoje (COM(2012) 286 final) prekybos
žmonėmis prevencija laikoma vienu pagrindinių prioritetų (B
prioritetas). [11] Nykstantį skirtumą tarp organizuoto ir turtinio
nusikalstamumo gerai iliustruoja judrių keliaujančių
nusikalstamų grupuočių padaryti nusikaltimai: vagystės iš
parduotuvių, metalo vagystės, krovinių vagystės,
įsilaužimai į namus ir kišenvagystės. [12] Nuo maždaug 2002–2003 m. daugelyje ES šalių
nusikalstamumo lygis nuolat mažėja, nors kai kuriose šalyse nusikalstamumo
lygis didėja (Danijoje, Suomijoje, Liuksemburge, Portugalijoje, Rumunijoje
ir Švedijoje). Bendras nusikalstamumas akivaizdžiausiai sumažėjo Kipre,
Graikijoje, Maltoje, Lenkijoje ir JK. Net naujausiais JK duomenimis (Anglijos
ir Velso policijos
užfiksuoti nusikaltimai), nuo 2011 m. kovo mėn. pabaigos iki
2012 m. kovo mėn. nusikalstamumas sumažėjo dar 4,2 proc.
Palyginti su pernai, sumažėjo bendras devynių iš dešimties
pagrindinių kategorijų nusikaltimų skaičius, o turto
sugadinimo ar sunaikinimo atvejų sumažėjo beveik 10 proc.
(šaltinis – JK policijos statistikos lentelės). Tačiau už šių bendrų
tendencijų slypi dideli tam tikrų rūšių nusikalstamumo
raidos skirtumai. Nuo 2006–2007 m. kai kurių šalių policija
užfiksuoja daugiau nusikaltimų, visų pirma įsilaužimų
į namus ir prekybos
narkotikais atvejų. Iš užfiksuotų nusikaltimų
rūšių daugiausia sumažėjo variklinių transporto priemonių
vagysčių, taip pat smurtinių nusikaltimų ir
apiplėšimų (šaltinis – Eurostatas, „Statistics in Focus crime and
criminal justice“, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-12-006/EN/KS-SF-12-006-EN.PDF).
[13] Žr. žiniasklaidos pranešimus apie Graikiją
(http://www.balkanalysis.com/greece/2011/05/15/organized-crime-in-greece-statistics-trends-and-police-countermeasures-in-2011-2/).
[14] Žr. taip pat OCTA (2011 m.), p. 6: „Dėl pastarosios
pasaulinės ekonomikos krizės ir susijusių finansinių
suvaržymų bendruomenės labiau toleruoja neteisėtas, ypač
padirbtas, biržos prekes.“ [15] Devynių iš dešimties europiečių nuomone,
organizuotas nusikalstamumas kelia didelę grėsmę ES saugumui
(žr. 2011 m. Eurobarometro tyrimą Nr. 371, p. 28). [16] Remiantis šiame vertinime dalyvavusių
pagrindinių suinteresuotųjų subjektų apklausa, beveik du
trečdaliai (65,2 proc.) respondentų nurodė, kad
valstybių narių bendradarbiavimas ES lygmeniu siekiant remti
nusikalstamumo prevenciją yra „labai“ arba „gana“ svarbus. Tai patvirtina
2012 m. birželio mėn. specialiojo Eurobarometro tyrimo Nr. 380
„Informuotumo apie vidaus reikalus“ ataskaitos išvados (p. 51–60): devyni iš
dešimties (91 proc.) europiečių sutiko, kad ES institucijos ir
atskirų valstybių narių vyriausybės turėtų
glaudžiau bendradarbiauti kovodamos su terorizmu ir nusikalstamumu. [17] Tai, kad apie ESNPT ir jo veiklą iki šiol nėra
gerai žinoma, rodo vien bendras mažas atsakymų į tyrimo klausimus
lygis ir didelis atsakymų „nežinau“ skaičius. [18] Administracinį kovos su organizuotu nusikalstamumu
metodą geriausiai galima apibūdinti kaip administracinio lygmens
priemones, kuriomis siekiama neleisti organizuotoms nusikalstamoms grupuotėms
įsiskverbti į viešąjį sektorių, ekonomiką arba
pagrindines viešosios administracijos sritis. 2010 m. lapkričio
mėn. buvo priimtos Tarybos išvados dėl kovos su judrių
(keliaujančių) nusikalstamų grupuočių nusikaltimais,
kuriose numatyta sukurti administracinio metodo neoficialų
kontaktinių atstovų tinklą (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/118169.pdf).
Tinklas sukurtas 2011 m., tačiau neturi sekretoriato. [19] Tarybos sprendime dėl ESNPT (2 straipsnio 2 dalis)
ESNPT suteikiama galimybė apsvarstyti „visas priemones, kurios yra skirtos
sumažinti ar kitaip padėti mažinti nusikalstamumą ir
piliečių nesaugumo jausmą [...]“. ESNPT daugiametėje
strategijoje taip pat nustatyta, kad ESNPT turėtų prisidėti prie
„daugiadalykio ir prevencinio požiūrio į nusikalstamumą
propagavimo“. Veiksmingumo ir tvarumo dėlei ESNPT sąveika su tinklu
turėtų būti didesnė, galbūt taip pat organizaciniu
požiūriu. [20] Antai būtų galima pagerinti nusikalstamumo
tendencijų ES ir valstybėse narėse suvokimą, parengti
valstybių narių nusikalstamumo prevencijos institucinės
struktūros, strategijų ir politikos apžvalgą, taip pat, jei
įmanoma, atlikti nusikalstamumo prevencijos priemonių poveikio
įvairių rūšių nusikalstamai veiklai vertinimą. [21] Tiek ESNPT, tiek Eurostatas dalyvauja ekspertų
grupės, kuri padeda Komisijai įgyvendinti 2011–2015 m.
Nusikalstamumo statistikos veiksmų planą (COM(2011) 713
galutinis), veikloje. [22] Žr. 4 išnašą, kurioje aptariamas jų vaidmuo,
nustatytas Tarybos sprendimu. [23] ES valstybės narės bendrai finansuoja
5 proc. 845 000 eurų trejų metų veiklos dotacijos.