This document is an excerpt from the EUR-Lex website
Document 52006XC1013(14)
Reference amounts for the crossing of the external borders, as referred to in Article 5(3) of Regulation (EC) No 562/2006 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 establishing a Community Code on the rules governing the movement of persons across borders (Schengen Borders Code)
Orientacinės sumos kertant išorės sienas, kaip numatyta 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksą) 5 straipsnio 3 dalyje
Orientacinės sumos kertant išorės sienas, kaip numatyta 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksą) 5 straipsnio 3 dalyje
OL C 247, 2006 10 13, p. 19–24
(ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV)
13.10.2006 |
LT |
Europos Sąjungos oficialusis leidinys |
C 247/19 |
Orientacinės sumos kertant išorės sienas, kaip numatyta 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006, nustatančio taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksą) 5 straipsnio 3 dalyje
(2006/C 247/03)
BELGIJA
Belgijos teisės aktuose nustatyta, kad reikia įrodyti pakankamų pragyvenimo lėšų turėjimą.
Administracinė praktika yra tokia:
a) Pas privatų asmenį apsistojantys užsieniečiai
Užsienietį Belgijoje apgyvendinančio asmens pasirašytas ir jo gyvenamosios vietos savivaldybės administracijos patvirtintas garantinis raštas gali būti pateikiamas kaip pragyvenimo lėšų įrodymas.
Įsipareigojimo deklaracijoje užtikrinama, kad bus padengiamos užsieniečio buvimo, sveikatos priežiūros, apgyvendinimo ir grįžimo į tėvynę išlaidos, kad valdžios institucijoms nereikės jų padengti tuo atveju, jei užsienietis negali jų apmokėti. Deklaraciją turi pasirašyti mokus asmuo, o jei jis yra užsienietis, jis turi turėti leidimą gyventi ar įsikurti.
Prireikus iš užsieniečio gali būti reikalaujama pateikti asmeninių lėšų įrodymą.
Jei jis neturi jokių finansinio kredito priemonių, jis privalo turėti apie 38 EUR kiekvienai numatomo buvimo dienai.
b) Užsieniečiai, apsistojantys viešbutyje
Jei užsienietis negali įrodyti turįs kredito priemones, jis privalo turėti su savimi apie 50 EUR kiekvienai numatomo buvimo dienai.
Daugeliu atvejų atitinkamas asmuo papildomai privalo pateikti bilietą (lėktuvo bilietą), suteikiantį jam galimybę grįžti į kilmės ar gyvenamosios vietos šalį.
ČEKIJOS RESPUBLIKA
Orientacinės sumos yra nustatytos Akte Nr. 326/1999 dėl užsieniečių gyvenamosios vietos Čekijos teritorijoje ir kai kurių aktų pakeitimų.
Pagal Įstatymo dėl užsieniečių gyvenimo Čekijos Respublikos teritorijoje 5 skirsnį užsienietis, policijos paprašytas, turi pateikti dokumentą, patvirtinantį, kad jis turi lėšų laikinam buvimui toje teritorijoje (13 skirsnis), arba patvirtintą pakvietimą, kurį ne daugiau kaip prieš 90 dienų patvirtino policija (15 ir 180 skirsniai).
13 skirsnis nustato:
„Lėšos laikinam buvimui teritorijoje
1) |
Jei toliau nenustatyta kitaip, lėšų turėjimui laikinam buvimui teritorijoje įrodyti pateikiama:
|
2) |
Vietoj 1 dalyje nurodytų lėšų, lėšų turėjimui laikinam buvimui teritorijoje įrodyti gali būti pateikiama:
|
3) |
Užsienietis, kuris teritorijoje studijuos, kaip lėšų buvimui turėjimo įrodymą gali pateikti valstybės institucijos arba juridinio asmens įsipareigojimą padengti to užsieniečio buvimo išlaidas skirdami lėšas, lygiavertes pragyvenimo minimumui asmeninėms reikmėms 1 numatomo buvimo mėnesiui, arba dokumentą, patvirtinantį, kad visas su jo studijomis ir buvimu susijusias išlaidas turi padengti priimančioji organizacija (mokykla). Jei įsipareigojime nurodyta suma yra mažesnė už šį dydį, užsienietis privalo pateikti dokumentą, įrodantį, kad jis turi lėšų, lygiaverčių skirtumui tarp pragyvenimo minimumo asmeninėms reikmėms ir įsipareigojime nurodyto dydžio jo numatomo buvimo laikotarpiui, tačiau ne daugiau kaip 6 pragyvenimo minimumus asmeninėms reikmėms. Vietoj dokumento dėl apgyvendinimo suteikimo gali būti pateikiamas sprendimas ar susitarimas skirti subsidiją, gaunamą pagal Čekijos Respubliką saistomą tarptautinę sutartį. |
4) |
Užsienietis, neturintis 18 metų, turi įrodyti pusės lėšų buvimui dydžio, numatyto 1 dalyje, turėjimą.“ |
ir 15 skirsnis nustato:
„Kvietimas
Užsienietį kviečiantis asmuo kvietime įsipareigoja padengti išlaidas:
a) |
susijusias su užsieniečio išlaikymu per visą jo buvimą teritorijoje iki jo išvykimo iš teritorijos; |
b) |
susijusias su užsieniečio apgyvendinimu per visą jo buvimą teritorijoje iki jo išvykimo iš teritorijos; |
c) |
susijusias su sveikatos priežiūros teikimu užsieniečiui per visą jo buvimą teritorijoje iki jo išvykimo iš teritorijos ir užsieniečio jam susirgus arba mirusiojo palaikų pervežimu; |
d) |
atsirandančias policijai ryšium su užsieniečio buvimu teritorijoje ir išvykimu iš teritorijos jo išsiuntimo administracine tvarka atveju.“ |
DANIJA
Pagal Danijos Įstatymą dėl užsieniečių į Danijos teritoriją atvykstantis užsienietis turi turėti pakankamai lėšų pragyvenimui ir kelionei atgal.
Kiekvienu atveju pasienio kontrolės pareigūnai atvykimo punkte nustato, ar laikomasi šio reikalavimo, remdamiesi užsieniečio ekonomine padėtimi, atsižvelgdami į informaciją apie jo ar jos apsigyvenimo ir kelionės atgal galimybes.
Kad būtų galima nustatyti, ar užsienietis turi pakankamai lėšų, administracija yra iš esmės nustačiusi tam tikrą pakankamų pragyvenimo lėšų sumą – 300 Danijos kronų vienai parai. Užsienietis privalo turėti šią sumą.
Be to, užsienietis privalo galėti įrodyti, kad turi pakankamai lėšų kelionei atgal, pavyzdžiui, pateikdamas grįžimo bilietą.
VOKIETIJA
Pagal 2004 m. birželio 30 d. akto dėl gyvenamosios vietos 15 straipsnio 2 dalį pasienyje gali būti atsisakoma įleisti užsienietį į šalį, jeigu jis netenkina įvažiavimo į valstybių narių teritoriją sąlygų pagal Šengeno konvencijos 5 straipsnį. Tai yra tuo atveju, kai užsienietis neturi pakankamai lėšų, arba negali teisėtai jų įsigyti, užmokėti už savo buvimą, įskaitant kelionę atgal į kilmės ar trečiąją šalį, dėl kurio jis turi leidimą gyventi, suteikiantį jam teisę sugrįžti į tą šalį.
Privalomos referencinės sumos dienai nėra nustatytos. Todėl pasienio kontrolės pareigūnai turi kiekvieną atvejį išnagrinėti atskirai. Turi būti atsižvelgiama į užsieniečio asmenines aplinkybes, pavyzdžiui, kelionės prigimtį ir tikslą, buvimo trukmę, ar jis apsistoja pas gimines ar draugus ir pragyvenimo išlaidas.
Jeigu trečiosios šalies pilietis negali pateikti įrodymų dėl tokių aplinkybių ar bent padaryti patikimą pareiškimą, jis privalo turėti 45 EUR dienai. Taip pat būtina įsitikinti, kad trečiosios šalies pilietis turėtų galimybę sugrįžti arba toliau keliauti. Įrodymu gali būti, pavyzdžiui, tolesnės kelionės ar kelionės atgal bilietas.
Lėšų turėjimo įrodymu gali būti pinigai, kredito kortelė ir čekiai bei taip pat gali būti:
— |
Vokietijos Federacinėje Respublikoje leidimą veikti turinčios kredito institucijos suteikta teisinė garantija, |
— |
priimančiojo asmens garantinį raštą, |
— |
piniginė perlaida telegrafu, |
— |
priimančiojo asmens ar trečiosios šalies garantija, deponuota už buvimą atsakingoms imigracijos institucijoms, |
— |
rėmimo deklaracija. |
Jeigu nėra priežasčių abejoti, kad užsienietis galės mokėti ne grynais pinigais, atvejis turi būti išnagrinėtas iki atvykimo.
ESTIJA
Pagal Estijos įstatymus užsieniečiai, atvykstantys į Estija be pakvietimo, valstybės sienos apsaugos pareigūno paprašyti atvykdami į šalį, pateikia įrodymus, kad jie turi pakankamai piniginių išteklių savo buvimo ir išvykimo iš Estijos išlaidoms padengti. Pakankamomis piniginėmis lėšomis kiekvienai leidžiamai dienai laikoma 0,2 minimalaus mėnesinio atlyginimo, nustatyto Respublikos Vyriausybės, t. y. 600 EEK.
Priešingu atveju kviečiantis asmuo prisiima atsakomybę padengti užsieniečio buvimo ir išvykimo iš Estijos išlaidas.
GRAIKIJA
1992 m. sausio 11 d. ministro įsakymu Nr. 3011/2/1f nustatyta pragyvenimo lėšų suma, kurią užsienio šalies piliečiai, išskyrus Europos bendrijos valstybių narių piliečius, privalo turėti, jei jie nori atvykti į Graikijos teritoriją.
Pagal pirmiau minėtą ministro įsakymą suma užsienio valiuta, kurią turėdami užsieniečiai, išskyrus Europos bendrijos valstybių narių piliečius, gali atvykti į Graikiją, vienam asmeniui turi sudaryti 20 EUR dienai, o minimali bendra suma – 100 EUR.
Vienai dienai reikalaujama suma užsienio valiuta nepilnamečiams užsieniečio šeimos nariams yra sumažinama 50 %.
Ne Bendrijos šalių, kurios reikalauja, kad Graikijos piliečiai keistų valiutą pasienyje, piliečiams taip pat taikomas šis įpareigojimas, laikantis abipusiškumo principo.
ISPANIJA
Užsieniečiai privalo įrodyti, kad jie turi būtinų pragyvenimo lėšų. Minimalus jų dydis apibūdinamas taip:
a) |
buvimo Ispanijoje išlaidoms: 30 EUR arba lygiavertė suma užsienio valiuta, padauginta iš numatomo buvimo Ispanijoje dienų skaičiaus ir su susijusiu asmeniu keliaujančių šeimos narių skaičiaus. Nepaisant numatomos buvimo trukmės, minimali suma, kurios turėjimą užsienietis privalo įrodyti, visada turi būti 300 EUR vienam asmeniui; |
b) |
grįžimui į savo kilmės valstybę ar tranzitui per trečiąsias šalis: numatytos transporto priemonės bilietas ar bilietai, kurio ar kurių negalima perleisti (yra nurodyta pavardė) ir kuriame ar kuriuose nustatyta data. |
Užsieniečiai turi įrodyti, kad jie turi pirmiau minėtas pragyvenimo lėšas, arba jas pateikdami, jei jos yra grynaisiais, arba pateikdami patvirtintus čekius, kelionės čekius, kvitus, akredityvus arba banko sertifikatus, patvirtinančius tų lėšų buvimą. Neturint šių dokumentų, gali būti pateikiami kiti patvirtinamieji dokumentai, kuriuos pripažįsta Ispanijos pasienio policijos institucijos.
PRANCŪZIJA
Orientacinė pakankamų pragyvenimo lėšų suma planuojamai užsieniečio buvimo trukmei ar jo tranzitui per Prancūziją į paskirties vietą trečiojoje valstybėje yra lygi garantuojamajam minimaliam darbo užmokesčiui Prancūzijoje (SMIC), skaičiuojamam vienai dienai pagal einamųjų metų sausio 1 d. nustatytą kursą.
Ši suma yra reguliariai iš naujo įvertinama remiantis Prancūzijos pragyvenimo išlaidų indeksu:
— |
automatiškai mažmeninių kainų indeksui padidėjus daugiau kaip 2 %, |
— |
vyriausybės sprendimu pasikonsultavus su nacionaline kolektyvinių derybų komisija nustatant padidinimą didesnį negu mažmeninių kainų indekso padidėjimas. |
Nuo 2005 m. liepos 1 d. vienos dienos SMIC (minimalaus darbo užmokesčio) suma yra 56,20 EUR.
Asmenys, turintys įrodymų dėl apgyvendinimo („attestation d'accueil“), kad galėtų likti Prancūzijoje, privalo turėti minimalią pinigų sumą, lygią pusei SMIC. Dėl to ši suma yra 28,10 EUR dienai.
ITALIJA
1998 m. liepos 28 d.„Imigraciją ir užsieniečių statusą reglamentuojančių nuostatų suvestinio teksto“ Nr. 286 4 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad pagal konkrečiuose tarptautiniuose susitarimuose prisiimtus įsipareigojimus Italija leidžia į savo teritoriją atvykti užsieniečiams, kurie gali įrodyti turintys tinkamus dokumentus, patvirtinančius jų apsigyvenimo tikslą bei sąlygas ir pakankamai pragyvenimo lėšų apsigyvenimo laikotarpiui bei, išskyrus atvejus, kai jie turi leidimus gyventi darbo tikslais, grįžimui į savo kilmės šalį. Pragyvenimo lėšų sumos yra nustatytos Vidaus reikalų ministro išleistame potvarkyje. Užsieniečiai, kurie neatitinka šių reikalavimų arba kurie yra laikomi keliančiais grėsmę valstybės ar vienos iš šalių, su kuria Italija yra pasirašiusi susitarimus dėl vidaus sienų kontrolės panaikinimo ir laisvo asmenų judėjimo, nacionaliniam saugumui arba viešajai tvarkai, negali atvykti į Italiją atsižvelgiant į tuose susitarimuose nustatytus apribojimus ir leidžiančias nukrypti nuostatas.
Minėtame potvarkyje, kuris priimtas 2000 m. kovo 1 d. ir pavadintas „Pragyvenimo lėšų, kurias privalo turėti į šalį atvykstantys ir jos teritorijoje gyvenantys užsieniečiai, nustatymas“, teigiama:
— |
tai, kad turima pragyvenimo lėšų, gali būti įrodoma pateikiant valiutą arba lygiaverčius apmokėjimą garantuojančius įsakomuosius vekselius, banko garantijas ar draudimo polisus, dokumentus, patvirtinančius išankstinį apmokėjimą už paslaugas, ar dokumentus, įrodančius, kad lėšos turimos iš pajamų nacionalinėje teritorijoje, |
— |
potvarkyje nustatytos pinigų sumos turi būti kasmet peržiūrimos pritaikius su vidutiniu metiniu pokyčiu, kurį Italijos valstybinis statistikos institutas (ISTAT) teikia ir apskaičiuoja remdamasis bendru vartotojų kainų indeksu maisto produktams, gėrimams, transportui ir būsto paslaugoms, susijusius parametrus, |
— |
užsienietis privalo nurodyti, kad jis turi kur tinkamai apsistoti Italijos teritorijoje ir grįžimui reikalingą pinigų sumą; jis taip pat gali pateikti grįžimo bilietą, |
— |
pragyvenimo lėšų minimumas, reikalaujamas vienam asmeniui dėl vizos išdavimo ir atvykimo į Italijos teritoriją turizmo tikslais, nustatomas pagal toliau pateikiamą A lentelę. |
A LENTELĖ
Lentelė pragyvenimo lėšoms, reikalaujamoms dėl atvykimo į Italijos teritoriją turizmo tikslais, nustatyti
Kelionės trukmė |
Kelionės dalyvių skaičius |
|
Vienas dalyvis |
Du arba daugiau dalyvių |
|
euro |
euro |
|
nuo 1 iki 5 dienų bendra nustatyta suma |
269,60 |
212,81 |
nuo 6 iki 10 dienų suma vienai dienai vienam asmeniui |
44,93 |
26,33 |
nuo 11 iki 20 dienų nustatyta suma |
51,64 |
25,82 |
+ suma vienai dienai vienam asmeniui |
36,67 |
22,21 |
daugiau kaip 20 dienų nustatyta suma |
206,58 |
118,79 |
+ suma vienai dienai vienam asmeniui |
27,89 |
17,04 |
KIPRAS
Pagal Užsieniečių ir imigracijos taisykles (9(2)(B) taisyklė) užsieniečių atvykimas laikinam buvimui šalyje priklauso išimtinei pasienio imigracijos pareigūnų kompetencijai, kuri vykdoma pagal Vidaus reikalų ministro bendrąsias ar specialiąsias instrukcijas ar pirmiau minėtų taisyklių nuostatas. Imigracijos pareigūnai pasienyje sprendžia dėl atvykimo kiekvienu konkrečiu atveju atsižvelgdami į buvimo tikslą ir trukmę, galimus vietų viešbutyje užsakymus arba Kipre nuolat gyvenančių asmenų svetingumą.
LATVIJA
Pagal Imigracijos įstatymą, kad galėtų atvykti ir apsistoti Latvijos Respublikoje, užsienietis privalo įrodyti, kad turi reikiamą pragyvenimo lėšų sumą.
Reikia turėti šias sumas:
— |
reikalaujama suma dienai yra 10 latų, jei kviečiantysis suteikia užsieniečiui gyvenamąsias patalpas ir nereikia papildomų išteklių apsigyvenimui, |
— |
jei užsienietis iš anksto užsisakė viešbutį, pragyvenimo lėšų suma apskaičiuojama remiantis viešbučio mokesčiu atsižvelgiant į tai, kad bendras dienos ir gyvenamųjų patalpų mokestis yra mažiausiai 30 latų dienai. |
Kai elektroninėje informavimo sistemoje – kvietimų duomenų bazėje – yra nurodyta, kad kviečiantysis arba bet koks kitas asmuo padengs su užsieniečio atvykimu ir buvimu Latvijos Respublikoje susijusias išlaidas, užsieniečiui nereikia pateikti dokumentų, patvirtinančių, kad turi reikalingų pragyvenimo lėšų.
LIETUVA
Pagal Įstatymo dėl užsieniečių teisinės padėties į Lietuvos Respublikos teritoriją atvykstantis užsienietis prireikus turi įrodyti, kad turi pakankamai lėšų, kurių reikia pragyventi Lietuvos Respublikoje, grįžti į savo valstybę arba vykti į kitą valstybę, į kurią turi teisę atvykti, arba nurodyti šių lėšų šaltinį.
Kad būtų galima nustatyti, ar užsienietis turi pakankamai pragyvenimo lėšų, Socialinės apsaugos ir darbo ministerija nustatė atitinkamas finansinių priemonių sumas per parą, kurias užsienietis privalo turėti, t. y. 550 litų užsieniečiui, siekiančiam gauti leidimą gyventi Lietuvos Respublikoje, ir 275 litai jo šeimos nariams, jaunesniems kaip 18 metų.
Vidaus reikalų ministro ir užsienio reikalų ministro 2004 m. rugsėjo 2 d. įsakymu Nr. 1V-280/V-109 nustatyta pragyvenimo lėšų suma, kurią privalo turėti užsienietis, atvykstantis į Lietuvą, atitinkanti 40 EUR dienai sumą.
LIUKSEMBURGAS
Liuksemburgo teisės aktai pasienio kontrolei nenustato jokio orientacinio dydžio. Patikrinimą atliekantis pareigūnas kiekvienu konkrečiu atveju sprendžia, ar prie sienos atvykęs užsienietis turi pakankamai pragyvenimo lėšų. Šiuo atveju pareigūnas atsižvelgia į buvimo tikslą ir apsigyvenimo vietos rūšį.
VENGRIJA
Orientacinis dydis yra nurodytas užsieniečių administravimui skirtuose teisės aktuose: pagal vidaus reikalų ministro dekretą Nr. 25/2001 (XI. 21.) šiuo metu atvykstant kaskart reikalaujama turėti ne mažiau kaip 1000 forintų.
Pagal Akto dėl užsieniečių (2001 m. Aktas XXXIX dėl užsieniečių atvykimo ir buvimo) 5 straipsnį pakankamą pragyvenimo lėšų, reikalaujamų atvykimui ir buvimui, turėjimą galima patvirtinti pateikiant:
— |
Vengrijos valiutą ar užsienio valiutą arba mokėjimo ne grynaisiais pinigais priemones (pvz., čekį, kredito kortelę ir kt.), |
— |
Vengrijos piliečio ar užsieniečio, turinčio leidimą gyventi ar leidimą įsikurti, arba juridinio asmens galiojantį kvietimą, jei užsienietį kviečiantis asmuo pareiškia, kad padengs apgyvendinimo, būsto, sveikatos priežiūros ir grįžimo (repatriacijos) išlaidas. Prie pakvietimo turi būti pridedamas oficialus užsieniečių reikalų administravimo institucijos sutikimas, |
— |
kelionių agentūros užsakyto ir iš anksto apmokėto maitinimo ir apgyvendinimo patvirtinimą (kelialapį), |
— |
bet kurį kitą patikimą įrodymą. |
MALTA
Praktiškai siekiama užtikrinti, kad į Maltą atvykstantys asmenys turėtų bent 20 Maltos lirų kiekvienai jų vizito dienai.
NYDERLANDAI
Suma, kuria pasienio kontrolės pareigūnai remiasi tikrindami pragyvenimo lėšas, šiuo metu vienam asmeniui yra 34 EUR dienai.
Šis kriterijus taikomas lanksčiai, nes reikalaujama pragyvenimo lėšų suma nustatoma remiantis numatoma buvimo trukme, lankymosi tikslu ir atitinkamo asmens asmenine padėtimi.
AUSTRIJA
Pagal Užsieniečių įstatymo 41 straipsnio 2 dalį užsieniečiai neįleidžiami į šalį, jei jie neturi kur apsigyventi Austrijoje ir neturi pakankamai pragyvenimo lėšų buvimo ir grįžimo išlaidoms padengti.
Tačiau dėl pirmiau nurodytų lėšų nėra jokių orientacinių dydžių. Sprendimai priimami kiekvienu konkrečiu atveju remiantis lankymosi tikslu, tipu ir trukme. Įrodymu gali būti grynieji pinigai ir, atsižvelgiant į asmenines aplinkybes, taip pat kelionės čekiai, kredito kortelės, banko garantijos ar mokių Austrijoje gyvenančių asmenų garantiniai raštai.
LENKIJA
Valstybės sienos perėjimui reikalaujamus lėšų dydžius nustato 2003 m. rugsėjo 29 d. vidaus reikalų ir administracijos ministro potvarkis dėl pragyvenimo lėšų išlaidoms, susijusioms su Lenkijos Respublikos valstybės sieną kertančių užsieniečių atvykimu, vykimu tranzitu, buvimu ir išvykimu, dydžių ir šių lėšų turėjimą patvirtinančius dokumentus reglamentuojančių išsamių taisyklių – Dz.U. 2003, Nr 178, poz. 1748 ir Nr. 232, poz. 2341).
Pirmesnėje taisyklėje yra nurodytos šios sumos:
— |
100 PLN vienai buvimo dienai vyresniems kaip 16 metų amžiaus asmenims, bet ne mažiau kaip 500 PLN arba atitinkamą sumą užsienio valiuta, |
— |
50 PLN vienai buvimo dienai jaunesniems kaip 16 metų amžiaus asmenims, bet ne mažiau kaip 300 PLN, arba atitinkamą sumą užsienio valiuta, |
— |
20 PLN vienai buvimo dienai, bet ne mažiau kaip 100 PLN, arba atitinkamą sumą užsienio valiuta asmenims, kurie dalyvauja turistinėse kelionėse, jaunimo stovyklose, sporto varžybose arba kurių buvimo Lenkijoje išlaidos yra apmokėtos ar kurie atvyksta į Lenkiją gydytis sanatorijoje, |
— |
300 PLN arba atitinkamą sumą užsienio valiuta vyresniems kaip 16 metų amžiaus asmenims, kurių buvimas Lenkijoje neviršija 3 dienų (įskaitant tranzitą), |
— |
150 PLN arba atitinkamą sumą užsienio valiuta jaunesniems kaip 16 metų amžiaus asmenims, kurių buvimas Lenkijoje neviršija 3 dienų (įskaitant tranzitą). |
Užsieniečiai turi įrodyti, kad turi pirmiau nurodytas pragyvenimo lėšas parodydami grynuosius pinigus arba:
— |
kelionės čekius ar kredito kortelę, |
— |
Lenkijos banko teisinių garantijų raštą (patvirtinantį šių lėšų buvimą), |
— |
priimančiojo asmens garantinį raštą, |
— |
bilietą, su kuriuo jo turėtojas gali vykti į kilmės ar bet kokią kitą šalį, |
— |
dokumentą, kuris sudaro galimybę turėtojui naudotis susijusio asmens transporto priemone. |
Be to, užsienietis, atvykstantis į Lenkijos Respublikos teritoriją, turi turėti 300 PLN arba atitinkamą sumą užsienio valiuta vienai buvimo dienai medicinos išlaidų padengimui. Dokumentai, kuriais galima patvirtinti, kad užsienietis turi reikalaujamas lėšas medicininio gydymo padengimui, yra šie:
— |
kvietimo originalas, |
— |
Lenkijos teritorijoje galiojantis draudimo polisas. |
Užsienietis, atvykstantis į valstybę mokytis arba tęsti studijų, dalyvaujantis moksliniuose tyrimuose arba mokymuose, turi turėti:
— |
1 600 PLN arba atitinkamą sumą užsienio valiuta apsigyvenimo ir maitinimosi išlaidų pirmus 2 buvimo Lenkijos Respublikos teritorijoje mėnesius padengimui, |
— |
300 PLN arba atitinkamą sumą užsienio valiuta medicininio gydymo išlaidų kiekvienai buvimo dienai vieno mėnesio laikotarpiu nuo atvykimo dienos padengimui. |
PORTUGALIJA
Užsieniečiai, jei jie nori atvykti į Portugaliją ar joje lankytis, turi turėti:
— |
75 EUR – kiekvienam atvykimui, |
— |
40 EUR – kiekvienai teritorijoje praleistai dienai. |
Užsieniečiai, kurie gali įrodyti, kad jų lankymosi metu jiems garantuojamas maitinimas ir apgyvendinimas, gali būti atleidžiami nuo pirmiau minėtų sumų reikalavimo.
SLOVĖNIJA
Pagal Instrukcijų dėl atsisakymo įleisti į šalį užsieniečius, vizų išdavimo sienos perėjimo punktuose sąlygų, vizų išdavimo dėl humanitarinių priežasčių sąlygų ir vizų panaikinimo tvarkos (Slovėnijos Respublikos oficialusis biuletenis, Nr. 2/01; toliau – Instrukcijos) 7 straipsnį prieš atvykdamas į šalį ir policijos pareigūno prašymu užsienietis turi pateikti informaciją apie tai, kokiu būdu jis savo buvimo Slovėnijos Respublikoje laikotarpiu apsirūpins lėšomis pragyvenimui ir grįžimui į savo kilmės šalį ar tolesnei kelionei į trečiąją šalį.
Kaip pakankamą reikiamų pragyvenimo lėšų įrodymą užsienietis turi pateikti nustatytą sumą grynaisiais pinigais ar kelionės čekiais, tarptautiniu mastu pripažįstamas debeto ar kredito korteles, akredityvus ar kitą patikrinamą šių lėšų buvimo Slovėnijos Respublikoje įrodymą.
Kaip pakankamą galimybės grįžti į savo kilmės šalį ar keliauti į trečiąją šalį įrodymą, užsienietis turi pateikti arba apmokėtus kelionės bilietus, arba pakankamą lėšų sumą kelionės išlaidoms apmokėti.
Pakankama grynųjų pinigų suma apskaičiuojama pragyvenimo lėšų sumą vienai dienai dauginant iš užsieniečio buvimo Slovėnijos Respublikoje dienų skaičiaus. Jei užsienietis neturi garantuotų pragyvenimo lėšų sumos (šeima, apmokėtas apgyvendinimas turistinės kelionės pakete ir t. t.), nustatoma 70 EUR pragyvenimo lėšų suma dienai, konvertuojama į Slovėnijos tolarus tą dieną galiojančiu valiutos keitimo kursu.
Savo tėvų ar teisėtų atstovų lydimiems nepilnamečiams nustatyta suma yra 50 % ankstesnėje dalyje nurodytos sumos.
SLOVAKIJA
Pagal Įstatymo Nr. 48/2002 Z. z. dėl užsieniečių buvimo 4 straipsnio 2 dalies c punktą, paprašius užsienietis privalo įrodyti, kad jis ar ji turi lėšų konvertuojama valiuta, sudarančių bent pusę minimalaus darbo užmokesčio Slovakijoje, nustatyto Įstatyme Nr. 90/1996 Z. z. dėl minimalaus darbo užmokesčio su pakeitimais, kiekvienai jo buvimo dienai. Jaunesnis nei 16 metų užsienietis privalo įrodyti, kad jis ar ji buvimui turi lėšų, sudarančių pusę minėtos sumos.
Šiuo metu minimalus darbo užmokestis Slovakijoje yra 6 900 SKK.
SUOMIJA
Pagal Užsieniečių įstatymą (301/2004, 11 dalis) atvykdamas užsienietis turi įrodyti, kad jis (ji) turi pakankamai pragyvenimo lėšų, atsižvelgiant į numatytą buvimo laikotarpį ir grįžimą į išvykimo šalį arba vykimą tranzitu į trečiąją šalį, į kurią jis tikrai būtų įleistas, arba kad jis gali teisėtai gauti tokių lėšų. Pakankamų lėšų suma nustatoma kiekvienu konkrečiu atveju. Be lėšų, kurių reikia išvykti arba apsigyventi lankymosi metu, arba išvykimo bilietų, laikoma, kad vienai dienai būtina turėti 30 EUR, atsižvelgiant į apgyvendinimo organizavimą ir galimą rėmimą.
ŠVEDIJA
Nuo 2006 m. spalio 1 d. Švedijos teisės aktais nustatyta 370 SEK orientacinė suma vienai dienai siekiant pereiti sieną.
ISLANDIJA
Pagal Islandijos įstatymus užsieniečiai privalo įrodyti, kad turi pakankamai pinigų savo reikmėms Islandijoje tenkinti ir kelionei atgal. Praktiškai orientacine suma nustatyta 4 000 ISK vienam asmeniui. Jei su buvimu susijusias išlaidas padengia trečioji šalis, suma sumažinama perpus. Bendra minimali suma yra 20 000 ISK kiekvienam atvykimui.
NORVEGIJA
Pagal Norvegijos imigracijos įstatymo 27 straipsnio d punktą pasienyje gali būti atsisakyta įleisti bet kurį užsienio valstybės pilietį, kuris negali įrodyti, kad turi pakankamai lėšų buvimui Karalystėje ir kelionei atgal arba kad gali gauti tokių lėšų.
Sumos, kurias būtina turėti, nustatomos individualiai, o sprendimai priimami kiekvienu konkrečiu atveju. Atsižvelgiama į buvimo trukmę, į tai, ar užsienio valstybės pilietis apsistoja šeimoje ar pas draugus, ar jis turi grįžimo bilietą ir ar pateikiama kokia nors buvimui reikalinga garantija (pavyzdžiui, atvykėliams, kurie neapsistoja pas gimines ar draugus, orientacine suma laikoma 500 Norvegijos kronų vienai dienai).